# data[].attributes.body
Amanda Larsson Garcia, Emelie Corbett & Sara Pittja

# data[].attributes.headline
Publikation, grupp A.1.2, vår tekniklåda

# data[].attributes.subject
Publikation, grupp A.1.2, vår tekniklåda

# data[].attributes.body
Vi anser att vår låda hör till begreppet teknik. Detta kan vi se eftersom vi använder oss av olika tekniker för att sammanföra de olika materialen till en konstruktion. Vi kan koppla materialet i lådan till de mäktiga fem som Bjurulf (2013) benämner som enkla maskiner.   Till de enkla maskinerna hör hjulet, kilen, hävstången, skruven och det lutande planet, i vår konstruktion ser vi hjulet som en av de enkla maskinerna vi använder (Bjurulf, 2013). Under vår konstruktion har vi använt oss av hävstångsprincipen och kilen (Bjurulf, 2013).

# data[].attributes.body
Blompinnar

Ballonger

Piprensare

Snöre

Träplugg

TechCard

Trähjul

Klämmor

Gem

Gula axlar

Tandpetare

2 sprutor med tillhörande plastslang

Kork

# data[].attributes.body
Rulla bilen

Hissa flaggan

Snurra ratten

Sundberg, Areljung, Due, Ottander och Tellgren (2016) nämner verben rulla och snurra vilket även går att koppla till området fysik. Dessa verb kommer barnen att möta dagligen och under arbetet med vår konstruktion.

# data[].attributes.body
Enligt Läroplanen för förskolan Lpfö 18 ingår det i vårt uppdrag som förskollärare att barnen ska ”utmanas och stimuleras i sin utveckling av språk och kommunikation samt matematik, naturvetenskap och teknik, och får använda digitala verktyg på ett sätt som stimulerar utveckling och lärande” (Skolverket, 2018, s.15). I arbetet med vår konstruktion får barnen möjlighet att upptäcka hur enkel teknik i vardagen fungerar, detta genom att sammanfoga olika artefakter med olika metoder för att uppfylla ett specifikt syfte. Bjurulf (2013) lyfter även att barnen får testa sig fram för att hitta lösningar på sina frågeställningar genom tekniska metoder. Att barnen får testa sig fram stärker deras självkänsla samt deras förståelse för hur teknik kan vara ett hjälpmedel i vardagen (Bjurulf, 2013).

# data[].attributes.body
Vi kan använda oss av verktyget surfplatta som Bjurulf (2013) benämner som ett digitalt redskap, surfplattan är ett bra hjälpmedel för att även de yngre barnen på förskolan ska utveckla en förståelse för teknikens artefakter. Ett annat sätt att arbeta med digitala redskap är att vi som pedagoger tillsammans med barnen får möjlighet att upptäcka de olika funktioner som redskapet erbjuder (Bjurulf, 2013).

"Pedagogernas inställning och kunskaper påverka hur och till vad verktygen används” (Bjurulf, 2013, s.88).

# data[].attributes.body
Att vid användande av digitala verktyg vara uppmärksam på hur man dokumenterar för att tillgodose barnens integritet, att fokus ligger på lärprocessen och den färdiga konstruktionen inte på barnen själva (Bjurulf, 2013). Detta kan då ses som ett dilemma, att samtidigt ta hänsyn till barns perspektiv och deras integritet samtidigt som dokumentationen skall göras (Lindgren, 2016).  Detta lyfter även Lpfö 18 (Skolverket, 2018) att barnen ges möjlighet till ett val över sin delaktighet under arbetet.

# data[].attributes.body
Bjurulf, V. (2013). Teknikdidaktik. (2. uppl.) Lund: Studentlitteratur.

Lindgren, A. (2016). Etik, integritet och dokumentation i förskolan. (1. uppl.) Malmö: Gleerup.

Skolverket (2018). Läroplan för förskolan: Lpfö 18. Stockholm: Skolverket.

Sundberg, B. (2016). Förskolans naturvetenskap i praktiken. (1. uppl.) Malmö: Gleerup.