# data[].attributes.body
Közösségi média használatának hatása felnőttképzésben

# data[].attributes.attachment_link.title
Közösségi média használatának hatása a felnőttképzésben

# data[].attributes.headline
A közösségi média előnyei és felhasználása a tanulásban

# data[].attributes.subject
A közösségi média előnyei és felhasználása a tanulásban

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Four reasons for using social media

Social media are rapidly becoming part of everyday life. Usage varies from country to country, but the spread of smart phones seems set to make them ubiquitous. So what are the advantages of using them in adult learning?
1. Flexibility
Social media platforms are open 24/7. Students can access learning whenever and wherever they want. There is potential for teachers to be able to respond to students in real time, solving problems instantly rather than having to wait until they are next together in the classroom.
2. Stimulating collaboration
Social media platforms are built for interaction so it is no surprise that they can be ideal for collaboration in learning. This is not just a matter of teacher-learner interaction but of enabling learners to work together and support one another.
3. 'Real-world' connectivity
Social media are embedded in our everyday worlds. This can be a huge advantage in making learning 'real' for people, especially those who might have found their time at school a challenge.
4. Involving learners in finding and sharing resources
The real-world connectivity of social media has the further effect of being able to involve learners directly in finding and sharing resources - in what is termed the 'co-creation' of the curriculum.

Six practical things adult educators can do with social media

So if social media can be so advantageous, what can we actually use them for?
1. Group chats
Group chats on Facebook Messenger or WhatsApp, for example, can be used in a number of ways. Teachers can post assignments, remind learners of deadlines and post links to good online resources. Students can also share links and they can ask questions both of their teachers and peers. Group chats are also good places for debates.
2. Sending tweets
Tweeting is a great way to connect learners to the real world. This can be particularly valuable for people learning basic skills as it roots their learning in their everyday experiences. Teachers can also create their own hashtags that they can use to push content to their students. They can also connect with other teachers.
3. Keeping and collating educational resources
Finding educational resources online can be easy but making them easily accessible for learners can be another matter. Platforms like Pinterest enable educators to create boards and pin relevant information.
4. Using personal blogs
Giving each learner their own blog can be a useful tool where learners are submitting written work. Rather than submitting work in hard copy, they can do so via their blog, which has the benefit that it is shared not just with the teacher but also with other learners. Blogs are also highly flexible insofar as students can illustrate their thoughts with photos or videos, which may be useful in terms of building confidence in contexts where learners are developing basic skills.
5. Sharing photos
Since 'a picture is worth a thousand words', platforms like Instagram can be extremely valuable, enabling students to demonstrate their work in an alternative format to written work, such as in adult vocational programmes. It can also encourage creativity for people who would otherwise feel inhibited in expressing themselves. It is also a valuable tool for showcasing work and celebrating progress as well as ultimate successes to followers who can be friends and family, wider community groups etc.

6. Recording and posting videos

This is almost certainly the most labour-intensive of all the things educators can do with social media but it offers many advantages. Educators can record lessons for students to watch at their convenience, keeping classroom time for discussion. And learners who find it easier to communicate verbally rather than in writing may find using videos inspiring. For instance, learners can film themselves undertaking tasks. Videos can be posted on YouTube or you could even livestream, e.g. on YouTube or Facebook, if you are feeling brave enough!

Andrew McCoshan has worked in education and training for over 30 years. For more than 15 years he has conducted studies and evaluations for the EU, and before that was a consultant in the UK. Andrew is currently an independent researcher and consultant, an ECVET Expert for the UK, and Senior Research Associate at the Educational Disadvantage Centre at Dublin City University in Ireland.

# data[].attributes.attachment_link.title
Social media in adult learning: benefits and uses - EPALE - European Commission

# data[].attributes.attachment_link.description
Four reasons for using social media Social media are rapidly becoming part of everyday life. Usage varies from country to country, but the spread of smart phones seems set to make them ubiquitous. So what are the advantages of using them in adult learning? 1. Flexibility Social media platforms are open 24/7.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bár korai lenne trendeket felvázolni, a 2018-as közösségimédia-használati adatok elemzése arra utal, hogy a közösségi média komoly változásokon megy át. Az Edison Research és a Triton Digital közös jelentése a médiafogyasztási- és -használati szokásokat vizsgálta az online térben. A jelentés szerint az amerikai felhasználók szokásai drámai mértékben megváltoztak.

A teljes jelentést itt lehet elolvasni , de a kutatás főbb megállapításai hat pontban foglalhatók össze:

1) A közösségimédia-használat most először csökkent.

2018-ban kevesebben használták a közösségi médiát, mint a korábbi években. Az Edison Research 2000, 12 éves vagy annál idősebb felhasználót kérdezett a tartalomfogyasztási szokásairól. A válaszadók 77 százaléka mondta azt, hogy használják a közösségi médiát, szemben a 2017-es 80 százalékkal. Bár ez első ránézésre nem túl nagy különbség, érdemes megjegyezni, hogy a közösségimédia-használat évente átlagosan 7,77, de minimum 3 százalékkal nőtt az elmúlt kilenc évben.

Az elsődleges közösségimédia-platformok (Facebook, Twitter, LinkedIn, Instagram stb.) alighanem elérték a csúcsot; nem lenne meglepő, ha 2019-ben is hasonló csökkenést figyelhetnénk meg. A változás oka az lehet, hogy a fiatal amerikaiak inkább az olyan üzenetküldő platformokat részesítik előnyben, mint a WhatsApp, a Facebook Messenger vagy a Snapchat, és kevésbé használják az elsődleges platformokat. Ez a változás nem fog a nagyok azonnali összeomlásához vezetni, de a legnagyobb közösségimédia-felületekről való elvándorlás nagyon is kézzelfogható.

2) Egyre kevesebben használják a Facebookot.

Tavaly a válaszadók kétharmada mondta, hogy használják a Facebookot, de az akkori 67 százalékos részarány mostanra 62 százalékra csökkent - és ilyenre még nem volt példa a Facebook történetében. Hogy ennek a cég körüli botrányok, az egyre dühösebb politikai viták, vagy a platform meghaladottsága az oka, azt nehéz megmondani, de a csökkenés mértéke kézzelfogható. Az Edison tervezi, hogy a kanadai és ausztrál piacokat is megvizsgálja; akkor kiderülhet, hogy a jelenség globális, vagy Amerika-specifikus.

3) A fiatalok körében a Facebook rengeteget vesztett a népszerűségéből.

Bár régóta rebesgetik, most már a számok is alátámasztják, hogy a Facebook népszerűsége egyértelműen hanyatlik a fiatal amerikaiak körében. A 12-34 éves korosztályban a felhasználóbázis mérete 15 százalékkal csökkent. Bár ebben a csoportban még mindig 67 százalék a rendszeres használók aránya, ez a visszaesés nem túl biztató képet fest a platform jövőjéről. Az mindenesetre elgondolkodtató, hogy a középkorú amerikaiak jóval vonzóbbnak tartják a Facebookot, mint a fiatalok - pedig a Facebookot az alapítása utáni években még csak diákok használhatták.

4) Már a Twitter sem a régi.

Bár a Facebook esetében a visszaesés jóval látványosabb, a Twitter is hasonló veszteségeket szenvedett el. A platform fennállása óta ez volt az első év, amikor csökkent a felhasználók száma és aktivitása. A minta a Facebookét követi: 2016-ban és 2017-ben még növekedést könyvelhettek el, 2018-ban már visszaesést. Az adatok alapján a 12 évnél idősebb amerikaiak 21 százaléka használja a Twittert: ezzel ők a hatodik legnépszerűbb közösségi platform.

5) A fiatalok körében a Snapchat és az Instagram a legnépszerűbbek.

2017-ben a 12-34 éves amerikaiak 19 százaléka többet használta a Snapchatet, mint bármelyik más közösségi platformot. Az Instagram részesedése 18 százalék volt ugyanebben a felmérésben. 2018-ban a vizsgált korosztályban a Snapchat részesedése már 29 százalék volt - nagy előretörés alig egy év alatt. Az Instagram nem tudott ekkorát nőni, de a 12-34-es korosztályban a felhasználók 22 százalékának ez a kedvenc közösségi platformja. És mindez a Facebook rovására megy: tavaly még a fiatal amerikaiak 48 százaléka a Facebookot tartotta a kedvenc közösségimédia-platformjának, de az arányuk idén 35 százalékra csökkent.

6) A fotó alapú közösségi média feltörekvőben van.

Hogy a (mozgó)képek több embert vonzanak, mint a szövegek, az természetes, és ez a trend alighanem változatlan marad, amíg több szem lesz a világon, mint agy. Az összes közösségimédia-platform felkínálja a kép- és videómegosztási lehetőséget, de csak három van, ami szinte csak erre hagyatkozik: az Instagram, a Pinterest és a Snapchat. A hat legnépszerűbb platform közül csak ez a három könyvelhetett el növekedést 2018-ban. (Számokban: az Instagram-használat 34-ről 36 százalékra, a Pinterest 30-ról 31 százalékra, a Snapchat 29-ről 31 százalékra nőtt.) Eközben az olyan, elsősorban a szövegekre építő platformokat, mint a Facebookot, a LinkedInt vagy a Twittert vagy ugyanannyit, vagy kevesebbet használták, mint egy évvel ezelőtt.
Köszönjük, hogy olvasol minket!

# data[].attributes.attachment_link.title
Hosszú idő után megváltozik a közösségi média

# data[].attributes.attachment_link.description
Bár korai lenne trendeket felvázolni, a 2018-as közösségimédia-használati adatok elemzése arra utal, hogy a közösségi média komoly változásokon megy át. Az Edison Research és a Triton Digital közös jelentése a médiafogyasztási- és -használati szokásokat vizsgálta az online térben. A jelentés szerint az amerikai felhasználók szokásai drámai mértékben megváltoztak.

# data[].attributes.body
Médiatudatosság

# data[].attributes.attachment_link.title
Herzog-Racsko (2018) A médiatudatosság fejlesztésének lehetőségei a digitális átállás korában

# data[].attributes.body
Olvasás és médiahasználat

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
2017 őszén a Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár az EFOP-3.3.3-VEKOP-16-2016-00001 „ Múzeumi és könyvtári fejlesztések mindenkinek" pályázati konstrukció keretében „ Az én könyvtáram" című kiemelt projektben lehetőséget teremtett két országos, reprezentatív olvasási és könyvtárhasználati felmérésre a 3-18 éves, valamint a 18 éven felüli hazai lakosság körében. A vizsgálat eredményeiről a Könyvtári Figyelő 2018. 1. számában már közöltünk egy gyorsjelentést, ¹ amelyben bemutattuk a könyvtárhasználatra és az olvasásra vonatkozó legfontosabb eredményeket, a kutatás módszereit és feltételrendszerét, így erre most nem kerítünk sort. Röviden összefoglalva a legfontosabbakat: 1500-1500 fős reprezentatív mintán kérdeztük meg a hazai 18 éven felüli és 3-18 éves lakosságot az olvasási és könyvtárhasználati szokásairól. ² A kutatás eredményeként született óriási mennyiségű adatok további elemzési szempontok érvényesítését teszik lehetővé, ezért - ahogy az első, gyorsjelentésben ígértük - a továbbiakban a részkérdéseket egy-egy önálló cikkben mutatjuk be.

A kutatás egyik legfontosabb újítása az volt, hogy kitágítottuk az olvasás fogalmát, és a hagyományos - könyv- és nyomtatott folyóirat-olvasásra vonatkozó - kérdések mellett igyekeztünk képet kapni a digitális formában megjelenő szövegek olvasásáról is. Az olvasói napi menüre vonatkozó kérdésünkre adott válaszokat (azaz, hogy az előző nap folyamán milyen tartalmakat fogyasztottak a válaszadóink) már az előző cikkben bemutattam, a jelenlegi írásban arra keresem a választ, milyen összefüggések mutathatók ki a hagyományos papíralapú könyvolvasás és a televíziózás, valamint a könyvolvasás és az internetezés mennyisége között. A kérdéskör elemzése során bemutatom a televíziónézés és internetezés gyakoriságára vonatkozó adatokat a főbb demográfiai változók szerint, valamint azt, hogy ezeknek a médiumoknak a használata mennyiben befolyásolja a könyvolvasás gyakoriságát.

Ezzel a megközelítéssel a közbeszédben gyakran előforduló sztereotípiáknak, vélt igazságoknak a nyomába eredünk, amelyek gyakran előkerülnek az átlagemberekkel folytatott hétköznapi párbeszédek során is. Ezeket a vélekedéseket jól jellemzik a kutatás során kapott szöveges válaszok is. Egy válaszadó arra a kérdésre, hogy mikor járna könyvtárba, a következőt mondta: „ ha nem lenne internetünk és 75 tévécsatornánk" egy másik pedig azt, hogy „ szinte minden fent van a neten, a Google a barátom, nem a könyvtár." Nem tisztünk ezen a ponton vitába szállni a válaszadóinkkal, így csak azt állapítom meg, hogy az emberek szemmel láthatóan a tévézésre és az internetezésre is az olvasás „versenytársaként", olyan helyettesítő tevékenységként tekintenek, amelynek nyomán adódik a - leegyszerűsített - kérdés, hogy vajon ezek erősítik-e, vagy gyengítik-e egymást.

A hazai olvasás- és művelődésszociológiai kutatásokban a médiahasználat és olvasás kérdései jól dokumentáltak. A kétezres éveket megelőző időszakban született elemzések szinte minden esetben kitértek a televíziózás és az olvasás összefüggéseire, ³ míg az internetezéssel való összevetés értelemszerűen csak a 2000 utáni időszakban jelent meg. ⁴

A televíziózás és könyvolvasás összefüggéseivel kapcsolatosan a jelenlegi ismereteinket elsősorban az Országos Széchényi Könyvtár Könyvtártudományi és Módszertani Központjának (KMK) olvasáskutatási osztálya által készített elemzések határozzák meg. Nincs lehetőség arra, hogy teljes részletességgel bemutassuk az olvasás és tévénézés közötti valamennyi összefüggést, ezért csak néhány alapvető megállapítás és néhány szakirodalmi forrás felidézésével utalok a kérdéskör jelenleg ismert legfontosabb axiómáira.

Az országos reprezentatív olvasáskutatási felmérések mind foglalkoztak a televíziózás kérdésével is, egy ötfokú skálán elhelyezve a válaszadókat a tévénézés mennyisége szempontjából. Nagyon sokat televíziózóknak tekintjük azokat, akik naponta három óránál többet töltenek a képernyő előtt, sokat tévéznek, akik naponta 1-3 órát; közepesen sokat azok, akik hetente többször, de nem minden nap kapcsolják be a tévét. A keveset tévézők azok, akik hetente legfeljebb egyszer, a nagyon keveset tévézők pedig ennél is ritkábban ülnek le a televízió képernyője elé. ⁵

A televíziózás mennyisége a szabadidős tevékenységek között folyamatosan nőtt az 1960-as évektől kezdve. Országos időmérleg-vizsgálatokból tudhatjuk, hogy 1963-ban az átlag magyar 0,4 órát, 1972-ben 1,2 órát, 1977-ben 1,5 órát, 1986-ban 1,8 órát, 1999-ben pedig 2,6 órát tévézett. ⁶ A sok és a kevés tévézés egyaránt jelezhet kulturális igénytelenséget, és árthat az olvasásnak. ⁷ „ Az átlagosnál aktívabb olvasókkal, főleg a keveset tv-zők között, illetve a három középső gyakorisági fokozatban találkozhatunk; a nagyon sok és a nagyon kevés tv-zés egyaránt árt az olvasásnak: mindkettő átlag alatti olvasási aktivitással jár együtt."⁸ Szintén kimutatható összefüggés van az olvasói ízlésszint és atelevíziózás mennyisége között. „Az olvasás gyakoriságának, az olvasói ízlés szintjének emelkedését nemcsak a televíziózás mennyiségi mérséklődése, hanem a legkedveltebb műsortípusok által jelzett minőség színvonalának javulása is kíséri." ⁹

A gyerekek televíziónézési szokásai szintén egy jól dokumentált terület. Ebben a vonatkozásban azonban korábban nem születtek olyan kutatások, amelyek az egyes korosztályok médiafogyasztási szokásait ugyanazon kérdések szerint, egymással és a felnőttekével is összevethető formában vizsgálták. A gyerekek médiafogyasztási szokásainak bemutatása kapcsán a hagyományos szociológiai, időmérleg alapú megközelítése mellett a könyvtáros szakirodalomban a szöveges és az audiovizuális tartalmak befogadásának összevetése, a különböző médiumok fogyasztásának lélektani vonatkozásai is megjelennek. ¹⁰ A gyermekek különböző korosztályai kapcsán bemutatott tendenciák - hasonlóan a felnőttek televíziózási szokásaihoz - növekvő mennyiségű képernyő előtt töltött óráról szóltak. ¹¹ A gyerekek kapcsán is kimutatták azt az alapvető összefüggést, miszerint az olvasó gyerek jellemzően igényesebb televízió műsorokat fogyaszt, illetve hogy a nagyon sokat tévéző gyerekek általában kevesebbet olvasnak, mint akik mérsékeltebb mennyiséget töltenek a képernyő előtt.

Érdemes megemlítenünk azt is, hogy a KMK által készített kutatásokon kívül is születtek elemző tanulmányok ugyanebben a témában. Ezek közül a Magyar Művelődési Intézet és a Magyar Tudományos Akadémia Szociológiai Kutatóintézete által közzétett, a hazai 14 és 70 évesek körében végzett kutatás eredményei jól reprezentálják, hogy más megközelítések is lehetnek relevánsak a téma tárgyalása szempontjából. Az olvasási szokások és a szabadidő-eltöltés összefüggéseinek összefoglalásaként négy típust azonosítottak. Az aktív kulturális (24%), a tevékeny fiatalos (16%), a békés otthonülő (29%) és a lusta tévénéző (31%) típusba tartozóknak a kultúra-fogyasztási attitűdjeik alapján megjósolhatók mind az olvasási, mind a televíziónézési, mind pedig az internetezési szokásai. ¹²

Az internetezés és olvasás közötti összefüggések vizsgálata értelemszerűen újabb terület. Egy-két évtizeddel ezelőtt az internetezéssel kapcsolatosan nem elsősorban annak gyakoriságára, inkább annak tényére kérdeztek rá. Az egy-két évtizeddel ezelőtt feltett kérdések jellemzően egy „ Szokott-e Ön internetezni?" eldöntendő kérdéssel vizsgálták a témát. 2001-ben a 14 éven felüli lakosok 17%-a használta rendszeresen az internetet, közülük a 14-17 évesek a legnagyobb arányban (69%). ¹³

A Központi Statisztikai Hivatal (KSH) által európai összevetésben közzétett adatok alapján a 16 és 74 évesek körében a 2006-os 41%-ról 2017-re 76%-ra nőtt az internethasználók aránya. A KSH internetezőnek tekintette azokat, akik a felmérést megelőző három hónapban átlagosan hetente legalább egyszer kapcsolódtak a hálózathoz függetlenül a helyszíntől és kapcsolódási módtól. ¹⁴ A Magyar Ifjúság Kutatás 2016-ban a 15-29 évesek körében vizsgálta a digitális médiahasználati szokásokat, valamint a médiaeszközökhöz való hozzáférést egyaránt. Ez a kutatás amellett, hogy az elmúlt évtizedekben tapasztalható növekedést számszerűsítette, a főbb társadalmi, demográfiai változók tekintetében is ismertette a fiatal generáció digitális médiahasználatával kapcsolatos trendeket. ¹⁵

A legutóbbi reprezentatív, 2005-ös OSZK-TÁRKI közös országos olvasáskutatási projekt pozitív kapcsolatot tárt fel az internetezés és az olvasás gyakorisága valamint az internetezés és könyvtárhasználat között egyaránt. ¹⁶
Médiaeszközök
A 2017-ben elvégzett országos reprezentatív kutatásban rákérdeztünk arra, hogy milyen médiaeszközökkel rendelkeznek a válaszadóink a saját háztartásukban. A könyvtárak és az általuk közvetített szolgáltatásoknak részét képezi az információhoz és az infrastruktúrához való hozzáférés, így nagyon fontos tudnunk, hogy az általunk szolgált lakosság milyen eszközökkel rendelkezik. A médiahasználat előtt a kérdésünk úgy hangzott, hogy „ Az Ön/Önök otthonában a következő médialejátszók, médiaeszközök közül melyek vannak? " A kérdésben nem arra voltunk kíváncsiak, hogy ez az eszköz a saját tulajdonukban van-e, hanem arra, hogy a válaszadóinknak van-e hozzáférése szabadidejükben ezekhez az eszközökhöz. Így a házastárs használatában lévő okostelefon vagy a vállalat által biztosított laptop esetén is pozitív választ vártunk. A gyerekek esetében erre a kérdésre a szülő válaszolt. Az egyszerűség kedvéért egyetlen diagramon mutatom be a válaszokat, hogy a gyerekes háztartások és a felnőtt minta egymással is összevethető legyen.

Megállapítható, hogy a gyermekes háztartásokban többféle médiaeszközhöz rendelkeznek hozzáféréssel, mint általában a magyar háztartásokban. Televíziókészülék a háztartások 91,7%-ában van, a vezetékes internethez való otthoni hozzáférés a felnőttek körében majdnem elérte a 70%-ot.

A legnagyobb különbség az internet-hozzáférés különböző fajtáiban (vezetékes, vezeték nélküli, mobil) és az internetezésre alkalmas mobil eszközök (okostelefon, laptop, táblagép) birtoklásában van. Mindez könnyen magyarázható azzal, hogy a gyermekes háztartásokban élő felnőttek átlagéletkora alacsonyabb, mint az átlagos 18 éven felüli felnőtteké, és a fiatalok körében jellemzőbb, hogy megtalálhatók a fent felsorolt médiaeszközök.

Televízió gyakorlatilag minden magyar háztartásban van, internet-előfizetésre azonban nem minden családnak van igénye. A televízió és az internet-előfizetések költségét ismerve feltételezhetjük, hogy a televízió preferálása tudatos választás eredménye, amelyet elsősorban a kulturális igényszint és sokkal kevésbé az anyagi lehetőségek befolyásolnak.
Televíziónézés
A televíziónézésről is igyekeztünk a korábbi kutatásokban alkalmazottakkal összhangban feltenni a kérdéseinket, hogy összevethetők legyenek az értékek az elmúlt évek eredményeivel. Esetünkben a legfontosabb a könyvolvasással való összevetés, de előtte látnunk kell, hogy a válaszadóink milyen mennyiséget töltenek a televízió képernyője előtt. Az összevetéshez a már korábban ismertetett skálát használtuk, és a szerint soroltuk be a válaszadókat a nem tévézőtől a nagyon sokat televíziózó közötti kategóriák valamelyikébe.
A televíziózás gyakorisága a felnőttek körében
A felnőttek vonatkozásában a korábbi évek olvasáskutatási eredményeit használtuk az összevetés alapjául. Egy pókháló diagramon mutatjuk be a hazai felnőtt lakosság tévénézési gyakoriságában az elmúlt harminc év során bekövetkezett főbb változásokat.

Az 1980-as és az 1990-es évek elejéhez képest a legfontosabb változás a sokat és nagyon sokat televíziózók arányának radikális megugrásában tapasztalható. Előbbi az 1991-93-as adatfelvételekhez képest 24,8%-ról majdnem a duplájára, 48%-ra nőtt, utóbbi 19,8%-ról 27,6%-ra. Ezzel párhuzamosan leginkább a közepesen sokat tévézők aránya csökkent, 36,8%-ról 16,8%-ra, miközben alig maradtak olyanok, akik hetente csak egyszer-kétszer, vagy annál is ritkábban ülnek le a képernyő elé. Előbbi a megkérdezettek 3,9, az utóbbiak az 1%-a. Nagyon kevesen vannak az egyáltalán nem tévézők, de az arányuk majdnem négyszeresére nőtt az elmúlt 25 év alatt (0,7%-ról, 2,6%-ra). Ez utóbbiak jellemzően azok, akik információéhségüket és szórakozási igényüket egyaránt elsősorban az interneten csillapítják, és sem televíziókészülékre, sem pedig a program előfizetésére nem tartanak igényt.
A tipikus televíziónéző felnőtt
A demográfiai változók szerint vizsgálva a kapott adatokat, bemutatható a tipikus televíziónéző felnőtt. Az eredményeket nem, iskolai végzettség, településtípus és végzettség szerint az alábbi táblázat mutatja be.

A fenti adatok alapján a napi három óránál többet a képernyőre tapadó felnőtt archetípusa egy észak-magyarországi vagy dél-alföldi, községben élő, alacsonyan iskolázott, idősebb hölgy. A felsoroltak között a nem és a földrajzi elhelyezkedés a legkevésbé, az életkor, valamint az iskolai végzettség a legerősebb befolyásoló tényező. Vélhetően a nyugdíjba vonulás egy olyan pont az emberek életében, amikor a megnövekedett mennyiségű szabadidőt nagyon sokan tévénézéssel töltik ki, különösen az alacsonyabban iskolázottak és azok, akiknek a környezetében a kulturális választék szűkösebb (pl. a községekben élők).
A televíziónéző gyermek
A gyerekek tévénézési szokásaival kapcsolatosan gyűjtött adatokat korosztályonkénti bontásban mutatom be. Minden más bontásnak is csak életkoronként lenne értelme, az egyes életkorokon belül pedig már nem feltétlenül lenne eléggé nagy a minta arra, hogy további arányokat megállapítva következtetéseket vonjunk le belőlük.

Az általunk meghatározott korosztályok vonatkozásában megállapíthatjuk, hogy körülbelül a felső tagozatos korosztály ül legtöbbet a televízió képernyője előtt, ugyanakkor figyelemre méltó, hogy már az egészen kicsiknél is több mint 60% azoknak az aránya, akik minden nap legalább egy órát tévéznek. (Ráadásul erre a kérdésre a kisebbek esetében a felnőttek válaszoltak, akikről inkább a fenti értékek lefelé torzítását feltételezhetjük.) A középiskolások esetében már kezd csökkenni a tévénézés mennyisége, és megközelítőleg a 3-5 évesek szintjére esik vissza. A felnőttekkel való összevetésben a jelenlegi gimnazisták körében jóval kevesebben vannak azok, akik napi három órát töltenek a képernyő előtt.
Az internethasználat gyakorisága
A gyakori internethasználat információra éhes emberre utal. Az erre irányuló kérdésünk így hangzott: „ Milyen gyakran szokott internetet (számítógépen, laptopon, táblagépen vagy okostelefonon keresztül) használni munkaidején kívül?" A válaszlehetőségeket ezúttal nem korábbi felmérésekből vettük át (hiszen húsz évvel ezelőtt ilyen kérdést nem tettek fel), hanem mi magunk próbáltuk meg azonosítani a használat gyakoriságának jellemző kategóriáit. Az világos, hogy a szellemi foglalkozásúak sok esetben állandóan online vannak, ezért hangsúlyoztuk a kérdésben a munkaidőn kívüliséget, tehát azt az időszakot, amely alapján az illető belső késztetéséből és nem a munkahelyi feladatainak végzése céljából fakadó internetezésre vonatkozik.

A válaszadóinknak több mint a fele (összesen 60,2%) legalább naponta egyszer, de inkább többször fellép az internetre. Nagyon kevesen vannak (13,2%), akik ennél ritkábban, de élnek az internet lehetőségeivel, ami után újra egy igen széles réteg következik (26,4%), akik saját bevallásuk szerint egyáltalán nem szoktak internetezni.
Az internethasználat gyakorisága életkori kategóriánként
Tekintettel arra, hogy a felnőttek és a gyerekek esetében is az életkor volt a legmeghatározóbb befolyásoló tényező az internethasználat gyakoriságát tekintve, a következő diagram együtt mutatja be a gyerekek és a felnőttek válaszait, életkoronkénti bontásban.

A fenti skálát mi vezettük be először a hazai olvasás- és könyvtárszociológiai mérések során. Korábban ugyanis nem rendelkeztünk ilyen árnyaltságú adatokkal a hazai gyermek és felnőtt népesség internetezési szokásait illetően. Ami első ránézésre is gyönyörűen kirajzolódik a diagramon, hogy a gyerekek esetében az életkor előre haladásával nő az internetezés gyakorisága, a felnőttek esetében pedig az egyre idősebbek felé haladva folyamatosan csökken. Feltűnő, hogy már a 3-5 éves korosztálynál megjelenik az a réteg, amelyik napi rendszerességgel internetezik, míg ebben a korban a gyerekek 69%-ának az életében egyáltalán nincs jelen a hálózat és az azon lévő szolgáltatások. Válaszadóink közül a 60 éven aluliak jellemzően valamilyen rendszerességgel használják az internetet, de ezt követően - kis túlzással - az óvodások szintjére esik vissza az online jelenlét.

A fenti értékeket összevethetjük a szakirodalomban gyakran idézett X, Y és Z generációkról szóló jellemzésekkel is. Az X generációt (az 1960-1979 között születetteket) követte az Y generáció, (az 1980-1995 között születettek), ezt követi a Z generáció (1996-2010), majd a jelenlegi óvodások, az ún. Alfa generáció (2010 után születettek). ¹⁷ A fenti diagramok alapján az internetezés mennyisége tekintetében egyértelműen az Y generációhoz tartozó 18-29 éves fiatal felnőttek vezetnek. Közöttük vannak a legnagyobb arányban azok, akik gyakorlatilag folyamatosan online vannak (16%) és ebben a korosztályban vannak a legkevesebben, akik - állításuk szerint - soha nem szoktak internetezni. Korábbi évek vizsgálataival való összevetésben egyértelmű növekedést regisztrálhatunk minden korosztály esetében. ¹⁸
A tipikus internethasználó felnőtt
Ahogyan az előzőekben a televíziózással kapcsolatosan is tettük, most is megkíséreljük megtalálni a tipikus internetező felnőtt jellemzőit. Az alábbi táblázat mutatja a főbb társadalmi demográfiai változók szerint a válaszok megoszlását.

A nemek között nem regisztrálhatunk nagyon jelentős különbségeket az internetezés gyakoriságát illetően, de életkor, iskolai végzettség, a település típusa és regionális értelemben azonban igen. A legjelentősebb különbségek életkor és iskolai végzettség alapján vannak, elsősorban a nem internetezők arányát illetően. Az alapfokú iskolai végzettséggel rendelkező felnőttek körében több mint négyszeres arányban vannak jelen az egyáltalán nem internetezők a közép- és a felsőfokú végzettségűekhez képest.

A településtípusok vonatkozásában egyértelműen megfogalmazható, hogy a fővárostól a községek felé egyre többen vannak olyanok, akik egyáltalán nem interneteznek, ami alapján megfogalmazható, hogy az internet-penetráció mértéke messze Budapesten a legmagasabb az országon belül. Érdekes azonban, hogy a megyeszékhelyeken élők gyakrabban interneteznek, mint a fővárosiak. A gyakorlatilag folyamatosan online lévők pedig még a kisebb városokban is nagyobb arányban vannak, mint a fővárosban.

A régiók összevetésében az internetet egyáltalán nem használó válaszadók aránya Közép-Magyarországon a legalacsonyabb, Észak-Magyarországon a legmagasabb, de Észak-Alföldön, Dél-Alföldön és a Dél-Dunántúlon is fölötte van az országos átlagnak. A gyakori internetezők aránya a Nyugat- és Közép-Dunántúlon a legmagasabb. A gazdaságilag legkevésbé fejlett térségekben a legmagasabb azoknak az aránya, akik egyáltalán nem élnek az internet és a világháló adta lehetőségekkel.

Bár nem kifejezetten témája ennek a cikknek, de a tipikus internethasználó kapcsán röviden utalhatunk a könyvtár- és internethasználat közötti pozitív összefüggésekre is. ¹⁹ A gyakorlatilag folyamatosan online jelen lévő használók körében a könyvtári tagok aránya 13,4%, a soha nem internetezők körében pedig csak 4,3%. Ezzel szemben a folyamatosan online jelen lévők körében „csak" 30,1% azoknak az aránya, akik soha nem jártak könyvtárban, a soha nem internetezők között 65,7%. Akinek a könyvtárra igénye van, azok nagy valószínűséggel az internetet is gyakrabban használják.
Televíziónézés és olvasás
A televíziózásra és az internethasználatra vonatkozó alapmegoszlások, valamint a korosztályokra jellemző adatok bemutatását követően rátérhetünk a médiahasználat és az olvasás közötti összefüggések vizsgálatára. A kérdés tanulmányozásához a televíziózás és olvasás gyakorisága adatokból készített kereszttáblákat használtuk.

A fenti táblázat alapján világosan látszik, hogy nem dőlt meg az az évtizedekkel ezelőtt felállított hipotézis, miszerint a gyakori televíziónézés alapvetően negatívan befolyásolja az olvasás gyakoriságát. A nagyon sokat tévézők körében nagyon kis arányban vannak a sokat olvasók. A naponta 1-3 órát a képernyő előtt töltők körében a könyvolvasás gyakorisága megközelítőleg megfelel az országos átlagnak. Az ennél ritkábban tévézők ugyanakkor a magyarországi átlagnál gyakrabban vesznek könyvet a kezükbe.

A szakirodalmi áttekintésben már utaltunk rá, hogy az elmúlt évtizedekben a nagyon ritkán vagy egyáltalán nem tévézők körében szintén alacsonyabb olvasási aktivitást mértek. Ez volt az a nagyon szerény körülmények között élő réteg, amely a televíziókészülék „luxusát" nem engedhette meg magának, a kulturális javak iránti fogékonysága pedig nem fejlődhetett ki. Mostanra gyakorlatilag ez a réteg eltűnt. Mind a médiaeszközökhöz való hozzáférés, mind pedig a televízió-előfizetés estében azt láthattuk, hogy gyakorlatilag mindenki rendelkezik ezekkel, akinek igénye van rá.

A jelenlegi adatfelvételünkben ismét magasabb volt már azoknak az aránya, akik egyáltalán nem néznek televíziót. Ők azonban vélhetően már nagyobb kulturális tőkével rendelkeznek, akiknek az életében az átlagosnál szintén gyakrabban van jelen a könyvolvasás. Fel kell azonban hívnom a figyelmet arra, hogy a mintában nagyon kis számban vannak azok, akik egyáltalán nem, vagy csak nagyon keveset tévéznek, és minél kisebb az elemszám (38, illetve 15 fő), annál kevésbé megbízhatók a következtetéseink.
Internethasználat és olvasás
Korábban nem voltak olyan kutatási eredmények, amelyek az internethasználat és az olvasás gyakoriságának az összefüggéseit ilyen részletességgel be tudta volna mutatni. Alapvetően a „homo informaticus" jellemzője az állandó információszerzés igénye, amelyhez a nyomtatott és az interneten található források állandó nyomon követése egyaránt hozzátartozik. Az információéhség és a magas kulturális igényszint ugyanúgy feltételezi a gyakori internetezést és a könyvolvasást. Ilyen előfeltevések mellett azt vártuk, hogy azok, akik gyakran interneteznek, azoknál a könyvolvasás is jellemzőbb lesz.

A táblázatban érdemes elsősorban azokra a sorokra koncentrálni, amelyekben nagy elemszám található. Ha a táblázatot alulról kezdjük áttekinteni, először arra lehetünk figyelmesek, hogy a 388 nem internetező között az országos átlaghoz képest magasan felülreprezentáltak a nem olvasók, 71%-uk évente egyetlen könyvet sem vesz a kezébe. Mindeközben a gyakori olvasók aránya messze alulmúlja az országos átlagot (mindössze 4%!). Az egyáltalán nem olvasók aránya a naponta többször internetezők körében a legalacsonyabb (33%), a nagyon sokat olvasók aránya pedig azoknál a legmagasabb, akik 1-2 óránként vagy ennél is gyakrabban interneteznek, gyakorlatilag folyamatosan online vannak. A leggyakrabban internetező felnőttek körében az egyáltalán nem olvasók aránya is magasabb, mint az országos átlag. Mindez meglehetősen összetett összefüggésekre utalhat. Egyik oldalról egyértelmű, hogy az internet teljes negligálása nem kedvez az olvasási aktivitásnak. A másik oldalon viszont a gyakori, de nem állandó online jelenlét is az olvasó ember tipikus jellemzője.
Összegzés
A 2017 őszén felvett adatokból a médiahasználat és olvasás összefüggéseire vonatkozó ismereteink alapvetően megerősítették eddigi tudásunkat, miszerint a televíziónézés negatívan, az internethasználat pedig pozitívan hat a könyvolvasás gyakoriságára. Ezeket a leegyszerűsített megállapításokat azonban sikerült számos ponton tovább árnyalni.

Tovább folytatódik a médiaeszközökhöz való hozzáférés kiterjedése. Ma már egyáltalán nem számít luxusnak sem a televízió-, sem pedig az internet-előfizetés. A válaszadóink jelentős többsége rendelkezik tévé-előfizetéssel. Gyakorlatilag eltűnt az a réteg, amelyikben anyagi okokból nem engedhették meg maguknak a televíziót, ezzel szemben megjelentek azok a fiatalok, akik már tudatosan nem tartanak az otthonukban tévékészüléket, és nem rendelkeznek tévé-előfizetéssel sem. Az internet-előfizetés hiánya egy kulturális értelemben lemaradozó, alacsonyabban iskolázott, kisebb településeken élő idősebb réteg körében maradt meg.

Míg a 2-3 évtizeddel ezelőtt felvett adatok kapcsán azt mondhattuk, hogy a könyvolvasás a közepesen sokat tévézők körében a legjellemzőbb, jelenlegi adataink alapján ez úgy módosul, hogy a kevesebbet tévézők körében vannak nagyobb valószínűséggel a gyakran olvasók.

Jelenlegi tanulmányunk először gyűjtött olvasásszociológiai mérések során korosztályonként nagyon differenciált adatokat az internetezés gyakoriságáról és az olvasásról egyaránt. Megállapítottuk, hogy a gyakori internetezők körében sokkal kevesebben vannak a nem olvasók, ugyanakkor az állandó online jelenlét és az internet teljes negligálása egyaránt negatívan befolyásolja az olvasási teljesítményt. Az egyáltalán nem internetezők között vannak a legnagyobb arányban azok, akik egyáltalán nem vesznek könyvet a kezükbe.

A 2017-es adatfelvétel nagyon sok olyan területet érintett, amelyek bővebb kifejtése még várat magára; ezeket a jövőben további résztanulmányokban fogom kidolgozni.
Jegyzetek
1. TÓTH Máté: A magyar lakosság olvasási és könyvtárhasználati szokásai 2017-ben. Gyorsjelentés egy országos reprezentatív lakossági felmérés eredményeiből = Könyvtári Figyelő, 64. évf. 2018. 1. sz. 45-60. p.

2. A kérdőíves felmérések módszertanát és lebonyolítását részletesen bemutatja a Psyma Hungary Kft által készített két gyorsjelentés. A felnőtt lakosság olvasási- és könyvtárhasználati szokásai (Közvélemény-kutatási tevékenység az EFOP-3.3.3-VEKOP/162016-00001 pályázati konstrukció keretében) Gyorsjelentés. Psyma Hungary Kft. 2017. október 5.; A 3-17 éves gyerekek olvasási- és könyvtárhasználati szokásai (Közvélemény-kutatási tevékenység az EFOP-3.3.3-VEKOP/162016-00001 pályázati konstrukció keretében). Gyorsjelentés. Psyma Hungary Kft. 2017. október 5.

3. GEREBEN Ferenc: A felnőtt népesség olvasási és olvasmánybeszerzési szokásai. Egy reprezentatív országos vizsgálat eredményei. Budapest, Országos Széchényi Könyvtár Könyvtártudományi és Módszertani Központ, 1989.; GEREBEN Ferenc: Könyv, könyvtár, közönség. (A magyar társadalom olvasáskultúrája olvasás- és könyvtárszociológiai adatok tükrében). Budapest, Országos Széchényi Könyvtár, 1998.

4. NAGY Attila - PÉTERFI Rita: Olvasás, könyvtár- és számítógép-használat. Gyorsjelentés a Tárki és az OSZK 2005-ös vizsgálatáról = Könyvtári Figyelő, 2006. 52. évf. 1. sz. 31-44. p. http://epa.oszk.hu/00100/00143/00058/nagy.html (letöltve: 2018. május 13.); PÉTERFI Rita: A könyvtárhasználati szokások alakulása a számítógép- és az internethasználat tükrében = Könyvtári Figyelő, 2006. 52. évf. 4. sz. 468-483. p. http://epa.oszk.hu/00100/00143/00061/peterfi.html (letöltve: 2018. május 13.)

5. GEREBEN 1998. 57. p.

6. Az országos időmérleg-vizsgálatok alapján közölte: GEREBEN Ferenc: Olvasás- és könyvtárszociológiai vizsgálatok Magyarországon. In: Könyvtárosok kézikönyve. 4. kötet. Határterületek) Szerk. Horváth Tibor, Papp István. Budapest, Osiris, 2002. 23. p.

7. GEREBEN 1989. 51-55. p.

8. GEREBEN 1998. 57. p.

9. GEREBEN 1989. 53. p.

10. NAGY Attila - KATSÁNYI Sándor: Olvasáslélektan és -pedagógia = Könyvtárosok kézikönyve. 4. kötet. Határterületek. Szerk. Horváth Tibor, Papp István. Budapest, Osiris, 2002. 51-86. p.

11. NAGY Attila: Háttal a jövőnek? Középiskolások olvasás- és művelődésszociológiai vizsgálata. Budapest, Országos Széchényi Könyvtár, Gondolat kiadó, 2003.; NAGY Attila: Keresik életük értelmét? Olvasás, könyvtár, szocializáció. Budapest, OSZK-KMK, 1991.

12. GYENES Edina: Olvasási szokások. Találkozások a kultúrával 5. Budapest, Magyar Művelődési Intézet, MTA Szociológiai Kutatóintézet, 2005. 96-97. p.

13. NAGY Attila 2003, 33-34. p.

14. Rendszeres internethasználók aránya (2006-2017) a 16-74 éves személyek százalékában.

15. BAUER Béla [et al.]: Magyar Ifjúság Kutatás 2016. Ezek a mai fiatalok. Budapest, Új Nemzedék Központ, 2017. http://www.ujnemzedek.hu/sites/default/files/magyar_ifjusag_2016_a4_web.pdf (letöltve: 2018. május 13.)

16. NAGY Attila - PÉTERFI Rita, 2006. i. m.; PÉTERFI, 2006. i. m.

17. TARI Annamária: Z generáció. Budapest, Tercium, 2011.

18. Vö. BAUER Béla [et al.] 2017.

19. Vö. PÉTERFI Rita 2006.

20. A tévézők %-ában a táblázat nem tartalmazza a „Nem tudja/nem válaszol" opciót megjelölők válaszait. (Az utolsó oszlop ezért nem adja ki minden esetben a 100%-ot.)

21. Az internetezők %-ában a táblázat nem tartalmazza a „Nem tudja/nem válaszol" opciót megjelölők válaszait. (Az utolsó oszlop ezért nem adja ki minden esetben a 100%-ot.)

Irodalom

A 3-17 éves gyerekek olvasási- és könyvtárhasználati szokásai (Közvélemény-kutatási tevékenység az EFOP- 3.3.3-VEKOP/162016-00001 pályázati konstrukció keretében). Gyorsjelentés. Psyma Hungary Kft. 2017. október 5.

BAUER Béla [et al.]: Magyar Ifjúság Kutatás 2016. Ezek a mai fiatalok. Budapest: Új Nemzedék Központ, 2017. http://www.ujnemzedek.hu/sites/default/files/magyar_ifjusag_2016_a4_web.pdf (letöltve: 2018. május 13.) A felnőtt lakosság olvasási- és könyvtárhasználati szokásai (Közvélemény-kutatási tevékenység az EFOP-3.3.3-VEKOP/162016-00001 pályázati konstrukció keretében) Gyorsjelentés. Psyma Hungary Kft. 2017. október 5.

GEREBEN Ferenc: A felnőtt népesség olvasási és olvasmánybeszerzési szokásai. Egy reprezentatív országos vizsgálat eredményei. Budapest: Országos Széchényi Könyvtár Könyvtártudományi és Módszertani Központ, 1989. 121 p.

GEREBEN Ferenc: Könyv, könyvtár, közönség. (A magyar társadalom olvasáskultúrája olvasás- és könyvtárszociológiai adatok tükrében). Budapest, Országos Széchényi Könyvtár, 1998. 228 p.

GEREBEN Ferenc: Olvasás- és könyvtárszociológiai vizsgálatok Magyarországon. In: Könyvtárosok kézikönyve. 4. kötet. Határterületek. Szerk. Horváth Tibor, Papp István. Budapest: Osiris, 2002. 23. p.

GYENES Edina: Olvasási szokások. Találkozások a kultúrával 5. Budapest: Magyar Művelődési Intézet, MTA Szociológiai Kutatóintézet, 2005. 96-97. p.

NAGY Attila-KATSÁNYI Sándor: Olvasáslélektan és -pedagógia. In: Könyvtárosok kézikönyve. 4. kötet. Határterületek. Szerk. Horváth Tibor, Papp István. Budapest, Osiris, 2002. 51-86. p.

NAGY Attila - PÉTERFI Rita: Olvasás, könyvtár- és számítógép-használat. Gyorsjelentés a Tárki és az OSZK 2005-ös vizsgálatáról = Könyvtári Figyelő, 52. 2006. évf. 1. sz. http://epa.oszk.hu/00100/00143/00058/nagy.html (letöltve: 2018. május 13.)

NAGY Attila: Háttal a jövőnek? Középiskolások olvasás- és művelődésszociológiai vizsgálata. Budapest, Országos Széchényi Könyvtár, Gondolat Kiadó, 2003. 218 p.

http://mek.oszk.hu/01600/016430/016430.pdf

NAGY Attila: Keresik életük értelmét? Olvasás, könyvtár, szocializáció. Budapest, OSZK-KMK, 1991. 142 p.

PÉTERFI Rita: A könyvtárhasználati szokások alakulása a számítógép- és az internethasználat tükrében = Könyvtári Figyelő, 52. évf. 2006. 4. sz. 468-483. p. http://epa.oszk.hu/00100/00143/00061/peterfi.html (letöltve: 2018. május 13.)

Rendszeres internethasználók aránya (2006-2017) a 16-74 éves személyek százalékában. Központi Statisztikai Hivatal https://www.ksh.hu/docs/hun/eurostat_tablak/tabl/tin00091.html (letöltve: 2018. május 13.)

TÓTH Máté: A magyar lakosság olvasási és könyvtárhasználati szokásai 2017-ben. Gyorsjelentés egy országos reprezentatív lakossági felmérés eredményeiből = Könyvtári Figyelő, 64. évf. 2018. 1. sz. 45-60. p.

Beérkezett: 2018. május 14.

# data[].attributes.attachment_link.title
Olvasás és médiahasználat | Könyvtári Figyelő

# data[].attributes.attachment_link.description
2017 őszén a Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár az EFOP-3.3.3-VEKOP-16-2016-00001 „ Múzeumi és könyvtári fejlesztések mindenkinek" pályázati konstrukció keretében „ Az én könyvtáram" című kiemelt projektben lehetőséget teremtett két országos, reprezentatív olvasási és könyvtárhasználati felmérésre a 3-18 éves, valamint a 18 éven felüli hazai lakosság körében. A vizsgálat eredményeiről a Könyvtári Figyelő 2018.

# data[].attributes.body
Közösségi média "tanfolyam"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Az alábbiakban megbeszéljük a közösségi média marketinggel kapcsolatos legfontosabb tudnivalókat. Mi az a közösségi média, miért kell marketing tevékenységet folytatnod a közösségi médiában online vállalkozóként. Hogyan végezd a közösségi média marketinget, milyen hibákat követhetsz el, milyen marketing eszközök állnak a rendelkezésedre. Miért fontos a konverzió mérése a közösségi média marketing tevékenység során. Az alábbiakban megtudhatod a legfontosabb lépéseket a közösségi média marketinggel kapcsolatban. A leírtak gyakorlatilag egy ingyenes tanfolyam, képzés része közösségi média marketing témában, melyet további cikkekkel folytatunk a jövőben.

Mi az a közösségi média, mit jelent a social media?

A közösségi média gyakorlatilag olyan platformokat jelent, ahol a felhasználók kapcsolatot tudnak teremteni egymással, és a kapcsolatok viszonya határozza meg a közösségi média platformon megjelenő tartalmakat. Ez tehát azt jelenti, hogy a közösségi média felületén megosztott tartalmak terjedése azon múlik, hogyan viszonyulnak a tartalomhoz a felhasználók. Például minél többen megosztják, vagy pozitívan értékelik a tartalmakat, annál több olvasóhoz fog eljutni a tartalom.

Miért fontos a közösségi médiában történő megjelenés egy online vállalkozó számára?

Az elmúlt tíz évben jelentősen megváltozott a felhasználók internetezési szokása. Ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy a felhasználók, főleg a fiatalabb generáció jelentős része, a közösségi médián keresztül fogyasztja tartalmait. Tehát a felhasználók már kisebb arányban néznek TV-t, követik a nagyobb hírportálokat. A szabadidejükben a TV vagy hírportálok helyett több időt töltenek a közösségi média platformjain. Számukra az a fontos hír, esemény, tartalom, melyet a közösségi médián keresztül megismernek. Emiatt tehát, ha egy online vállalkozás nem végez közösségi média marketing tevékenységet, akkor nem tudja, vagy kisebb arányban tudja csak elérni a célpiacát.

Látnod kell azt is, hogy a közösségi médiát használó felhasználók száma az elmúlt évtizedben jobban bővült, mint az internetet használó felhasználók számának növekedése. Igaz ugyanakkor az is, hogy 2019-ben már tetőzik a növekedés és a népszerűség, azaz már teljes körben elterjedt, és megszokott lett a közösségi média használat.

Melyek a legnagyobb közösségi média platformok?

Látogatottság, felhasználói szám és népszerűség alapján az alábbiak a legnagyobb platformok:

Mi az alapja a közösségi média marketingnek?

A fentiekből látható, hogy a közösségi médiában a tartalmat a felhasználók hozzák létre, mely az ismerősökön keresztül terjed el a közösségi média felületén keresztül. A közösségi média marketing legfontosabb eleme tehát a tartalom, ami természetesen bármely formában megjelenhet, például szöveg, videó, hang, kép. Természetesen közösségi média platformonként változik, hogy a tartalomnak milyen formát kell felvennie. Például youtube esetében nehezen képzelhető el a szöveges tartalom, mivel egy videó megosztó szolgáltatás. A facebook már sokkal univerzálisabb, hiszen szöveges, képi és videó tartalmak kezelésére is alkalmas. Azonban itt sem mindegy mit használunk, mert ez azon is múlik, hogy a célpiac milyen tartalmakat kedvel. A következő bekezdésekben látni fogod, hogy a marketing stratégiák is eltérőek az egyes közösségi média platformokon belül. Például youtube esetében a videó keresés funkciót sokan használják, így érdemes a kereső algoritmusnak megfelelően fejleszteni a tartalmakat. A facebook esetében pedig a kedvelések, és a megosztások számának növekedése segítheti a tartalom jobb teljesítményét.

Az alábbi képen Brian Solis munkáját láthatod, aki összegyűjtötte az ismert közösségi média platformokat egy kördiagramon. Az egyes körcikkeknél láthatod is, hogy milyen típusú, milyen célokra használható a csoportban található közösségi média platform.

(kép forrása: briansolis.com)

A fenti platformok 90%-át nincs értelme használnia egy magyar online vállalkozásnak egész egyszerűen azért, mert a vevőid sem használják. Ugyanakkor ez a felosztás jól mutatja, hogy különböző üzleti célokra más más közösségi média platformot célszerű használni. Például a fenti képen (jobbra lent) találod a Business Networking kategóriát, melyben a LinkedIn is megtalálható. Ez tipikusan az a közösségi média felület, amit a B2B tevékenységben (cégeknek értékesítünk) a marketing eszközeik közé bevehetünk.

Miért fontos, hogy milyen közösségi média felületen folytatod a marketing tevékenységet?

Könnyen abba a hibába eshetünk, hogy azt gondoljuk a legnépszerűbb közösségi média platformon célszerű marketing tevékenységet végezni. Ez a megközelítés azonban félrevezethet minket, ugyanis azokon a platformokon kell marketing tevékenységet végeznünk, ahol a célpiacunk is tölti az idejét. Nyilván magyar viszonyok között egyszerűsödik a helyzet, mert a sok száz közösségi média platform közül a facebook, youtube, instagram, linkedIn tekinthető népszerűnek. Például B2B esetén a linkedIn, twitter lehet a közösségi média marketing célja, míg általános, magánszemélyeknek (ez a B2C üzlet) történő értékesítés esetén a facebook, instagram, youtube lehet a megfelelő csatorna. Ezen túl pedig a fiatalabb korosztályra és a vállalkozási tevékenység alapján is lehet szegmentálni a csatornákat. Például egy oktatással foglalkozó cég esetében az instagram helyett a youtube platformja lehet a jó választás, de egy fényképészettel, esetleg fiataloknak szóló, egyszerű árucikkek értékesítése (például ruhák, webáruházak) esetén az instagramm lehet a jó választás.

Közösségi média 1. számú alapszabály tehát a következőben foglalható össze:

Olyan közösségi média felületen végezz marketing tevékenységet, ahol a célpiacod tölti az idejét. Illetve a termék, szolgáltatás típusa, minősége is szempont a felület kiválasztása során.

Ezek a legfontosabb tényezők a közösségi média marketing során

Az alapok után nézzük meg, hogyan működik a közösségi média felületek. Ahogy fentebb már beszéltünk róla, a tartalom az egyik fontos eleme a közösségi médiának. Azonban az eredményes marketing tevékenységhez az alábbi négy tényezőt kell optimalizálnunk:

Nézzük sorba a fenti tényezőket.

Mi a tartalom szerepe a közösségi média marketingben?

A tartalom az alapja a tevékenységünknek, azaz szükségünk lesz arra, hogy folyamatosan jó tartalmakat tegyünk közzé a közösségi médiában. Itt kell először megállnunk, és átgondolnunk mi is a jó tartalom. A vállalkozók, cégvezetők eladni szeretnének, azaz reklámot szeretnének készíteni. Azonban, majd látni fogod, a sikeres marketinghez nem elég a tartalom, a fent felsorolt további három tényező is kell. Ha pedig reklámot generálunk tartalomként, akkor nem számíthatunk majd jelentős számú megosztásra, sem nagy elérésre. A tartalom tehát olyan legyen, amelyre a célpiac fogékony. Fiatal korosztály esetén vicces, érdekes események, hírek, tartalmak kelthetik fel a figyelmet. De természetesen a témába vágó hasznos, tájékoztató, egyedi tartalmak is hasznosak lehetnek (ez akár videó formában is készülhet). Ha B2B üzletet (cégeknek értékesítünk) folytatunk, akkor valószínűleg nem a vicces, kisállatos videók lesz a megfelelő tartalom, helyette komoly szakmai kutatások, felmérések, infografikák esetén számíthatunk jó eredményre.

Miért fontos a megosztások száma?

Minél többen osztják meg és kedvelik a tartalmunkat, annál jobb helyezést ér el a közösségi média algoritmusában, így annál több felhasználónak jelenik meg a tartalmunk. A megosztások számának növelése, és a kedvelések számának növelése részben a jó tartalommal, részben pedig a követők számának növelésével érhető el. Még nem volt szó arról, hogyan növelhető a követőink, oldalunk kedvelőinek száma. Térjünk ki erre is.

Hogyan növelhető az oldalunk követőinek, kedvelőinek száma?

A legtöbb közösségi média felületen lehetőségünk van arra, hogy a követőink számát gyűjtsük. Ezt gyakorlatilag úgy képzelhetjük el, mint az oldalunkon a hírlevél feliratkozást, azzal a különbséggel, hogy amíg a hírlevél feliratkozás során a felhasználók adatait mi kezeljük, addig a közösségi médiában nem lesz teljes hozzáférésünk a felhasználók adataihoz. Tehát nem akkor és úgy érjük el, ahogy akarjunk. Hanem úgy érjük el, ahogy a közösségi média felületen megengedik nekünk. Ez egy óriási különbség a hírlevél és a közösségi média követők között. Jól példa erre a facebook felülete, ahol az általunk létrehozott tartalmakkal nem érhetjük el csak a követőink 10-15%-át ingyenesen. Tehát fizetnünk kell azért, hogy az összes követőnket elérjük. Évekkel ezelőtt azonban nem így működött a facebook rendszere, és elérhettük az összes követőnket.

A követők, kedvelők száma attól is növekedni fog, ha rendszeresen hasznos tartalmakat osztunk meg, illetve használjuk a hashtag-eket. Ez gyakorlatilag a passzív módszer, mellyel szépen lassan növekszik az oldalunkat kedvelők száma.

Az aktív módszerek közé pedig azok a marketing tevékenységek tartoznak, melyben reklámozzuk a facebook oldalunkat. Például a tartalmakban felhívjuk az olvasó figyelmét arra, hogy kövesse lapunkat (például youtube videók végén gyakori, hogy elhelyezésre kerül a videóban a feliratkozás link). Érdemes tehát aktívan kérni a követést, feliratkozást a felhasználóktól, ezzel ugyanis jelentősen növelhető a kedvelők, követők száma. Ezen túl pedig hirdetési kampányt indíthatunk, melyben népszerűsítjük a facebook oldalunkat, de aktív tevékenységnek tekinthető, ha a weboldalunkra tesszük fel a közösségi média oldalunk reklámját.

Ez utóbbi megoldással azonban érdemes körültekintően eljárni, ugyanis előfordulhat, hogy az oldalunkra érkező látogatót elirányítjuk a közösségi média felé, és az oldalunkra nem tér a felhasználó vissza. A saját honlapunkra tehát csak úgy rakjuk ki a közösségi médiában létrehozott oldalunk reklámját, ha mérni tudjuk. mennyi felhasználót veszítünk el ezzel. (Google Analytics képes erre a mérésre).

Mire jók a hashtag-ek, hogyan használd?

A hashtage-ek olyan címkék, kulcsszavak, melyeket elhelyezhetsz a tartalmaidban, és ezzel a közösségi média felület algoritmusa kategorizálni tudja a tartalmadat. A helyes hashtag használattal több felhasználót tudsz elérni, így a közösségi média marketing tevékenység egyik fontos eszköze. Egy teljes bejegyzésben foglalkoztunk a témával: Hashtag jelentése, használata a közösségi médiában, hashtag létrehozása

Mit jelent az elérés? Hogyan növelheted az elérést?

Elérkeztünk a közösségi média marketing negyedik tényezőjéhez az eléréshez. Az elérés tulajdonképpen a marketing tevékenység részcélja, azaz bármilyen reakció kiváltását jelenti. Például jelentheti a videó megtekintését, hozzászólást, tartalom elolvasását, a tartalom megosztását. Közösségi média platformonként változik, hogy mit tekintünk elérésnek. A lényeg, hogy a célunk az elérés növelése. Mielőtt megbeszéljük az elérés növelésének problémáit bemutatok egy alkalmazást, mellyel tájékozódhatsz, hogy egyes tartalmak (például versenytársad tartalmai) elérése mekkora.

A https://app.buzzsumo.com oldalon egy olyan alkalmazást találsz, mellyel megnézheted mekkora az elérése egyes tartalmaknak. Kereshetsz kulcsszavakra, weboldalakra. Itt most a hitel szóra indítottam keresést, és az alábbi képen láthatod, hogy az egyes közösségi média felületeken mekkora elérések vonatkoznak egyes tartalmakra. Az engagements jelenti az elérést. Jól látható egyébként, hogy a magyar nyelvű interneten nagyrészt a Facebook közösségi média használata terjedt el.

Hogyan növelheted az elérést?

Ha a bekezdés címére röviden kellene válaszolnom, akkor azt mondanám, hogy fizetős hirdetéssel. Sajnos az elmúlt években a közösségi média platformok többsége megváltozott. Ez azt jelenti, hogy az organikus (amikor nem fizetsz a megjelenésért) elérésekben jelentős, akár 50-80%-os visszaesés tapasztalható. Tehát, ha nem költesz a hirdetésre, akkor kevés felhasználót tudsz csak elérni. Külföldi piacon alternatív megoldás lehet, hogy olyan közösségi médiában tevékenykedünk aktívan, melyek még újak, ott még az organikus elérésekkel is nagyobb eredményt lehet elérni. Azonban, ahogy a facebook példáján is látható, ha egy közösségi média elterjed, sokan használják, akkor előbb utóbb fizetni kell az elérésért.

A záró bekezdésben megbeszéljük, hogy magyar online vállalkozóként, hogyan érdemes a közösségi média marketing tevékenységet végezni

Hogyan végezzük a marketing tevékenységet magyar online vállakozóként?

Látható volt a fentiekből is, és ha a buzzsumo.com alkalmazásában indítasz további kereséseket, látni fogod. A magyar internetezők jelentős része a facebook-ot használja kizárólagosan. Ezen túl a linkedIn szakmai, üzleti ügyfelek (b2b) esetén használható, illetve esetleg a twitter, de itthon sokkal kisebb a népszerűsége. Fiatalabb korosztály esetén, vagy speciális termékekre (például márkaépítés) jól használható az Instagram is. Illetve a youtube szintén itthon is sokak által használt közösségi média. Egy átlagos vállalkozás esetében a facebook és youtube használatára érdemes a közösségi média marketinget korlátozni.

Ennek a lépései az alábbiak lennének:

# data[].attributes.attachment_link.title
Ingyenes közösségi média marketing képzés, tanfolyam 2019-ben, kezdő

# data[].attributes.attachment_link.description
Az alábbiakban megbeszéljük a közösségi média marketinggel kapcsolatos legfontosabb tudnivalókat. Mi az a közösségi média, miért kell marketing tevékenységet folytatnod a közösségi médiában online vállalkozóként. Hogyan végezd a közösségi média marketinget, milyen hibákat követhetsz el, milyen marketing eszközök állnak a rendelkezésedre. Miért fontos a konverzió mérése a közösségi média marketing tevékenység során.

# data[].attributes.body
Hogyan változtatja meg a felnőttek tanulását a közösségi média?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
To understand how social media is changing adult learning, all you have to do is take a look at your phone, tablet or computer. You are connected to at least three different social media portals at all times that enable you to stay in constant contact with the people around you.

Furthermore, on these social media portals you can communicate with your friends and family, as well as some of your professional and academic connections. Therefore, you are able to have amicable conversations, as well as formal work related ones.

This is the main reason why social media has managed to become intertwined with our professional lives. Its immense accessibility makes it possible for us to learn new things in just a few clicks or taps, which is extremely important for the development of education.

Social media might be somewhat of a novelty for those who are not up to date with the latest technology, but its major advantage is that it is extremely easy to learn and get used to. It can actually get quite addictive after a few days, so the accommodation period will definitely be short for those looking to learn new things.

The social media definition presents these portals as websites and applications for smartphones/tablets that allow users to create content and to share it amongst one another, thus participating in social networking.

How Does Social Media Work?

To make a long story short, social media sites allow people to produce their own content in the form of statuses and comments, as well as images and videos that they can discuss and share with their cyber connections.

And while this might not seem all that appealing at first, being able to communicate with people from all over the world and from a wide variety of social backgrounds has proven to be an immensely interesting experience for the people who have tried it.

All you have to do in order to be a part of this virtual communication ground is to create a profile on the social media site of your choice and then log in for the fun. You are going to have a blast discovering your friends' profiles because you will get a chance to know their cyber personas.

You can even use these profiles as inspiration for your own. Add pictures, descriptions of yourself, personal preferences and everything that you want people to know about you. You have the opportunity to portray yourself exactly as you want to be seen by those around you, so accentuate all of your best traits.

Once you complete these steps, you are ready to interact with your cyber friends. Write comments or private messages, become a member of forums and groups and discover all the new possibilities you have out there.

Another interesting new thing you will love to get used to is the feed format that most social media sites abide by. This means that you will view a seemingly endless list of your friends' posts, along with the comments that other users have made.

This will give you access to information that you might not have chosen to read about. The element of surprise will make your experience exciting and will widen your horizons. We guarantee that social media networking will quickly become a part of your daily routine and that you have quite a few things to learn from it.

The Main Uses of Social Media

Social media sites bring people from various cultural and professional backgrounds together on the same platforms. This has given way to a more complex communication, due to the different standpoints that people have regarding a wide range of issues. However, social networking has many different uses that are well worth your attention. Take a look!

Entertainment

Undoubtedly, this is the main use of social media. People can stay up to date with their favorite things by connecting with other people who share the same passions. Furthermore, most portals can now actually give you more of what you like best, by prioritizing the posts about the topics you are most interested in.

Staying Connected With Your Society

Social media news combines the latest happenings from all around the world to the latest things that your friends have been up to lately. On one hand you can see your friends' takes on the news and on the other hand, you get to stay updated on what's new about the people around you.

On social media, you can join a wide range of groups and forums that discuss the professional areas you are most interested in. Furthermore, you can subscribe to the official pages of institutions, organizations, companies and publications, so that you can stay updated in your field of choice.

Due to the fact that it can reach millions and millions of people from all around the world at the same time and bring them together on the same platform, social media plays a very influent role in our society nowadays. Therefore, you can expect official social media pages to be professionally created and permanently updated.

Thus, by simply logging in to a social media site, you have access to relevant information that you can assimilate in a casual and welcoming environment. Then you can discuss this information with your peers, as well as people who take a very different approach on these matters.

The result is that you will be able to see how the information has been received by various members of your society, which will give you vital insight into the core of the matter.

How Does Social Media Affect Adult Learning Directly?

Whether you are taking a course, continuing your education or simply using the internet to learn new skills, you should expect social media to be a part of it. Its primary roles are to facilitate your access to the information you need and to improve communication between you and your peers.

Social Media Groups

Regardless of the focus area and the level of the course you are taking, there is bound to be a support group destined for all the people taking it. This keeps them connected to each other, thus improving teamwork and offers them easy access to organizational news, which could prove extremely useful.

If one member has an issue, it can be immediately seen by all the other members of the group which makes it much easier for the issue to be resolved quickly. Furthermore, they get to communicate and know each other better because most people seem to be able to overcome their social inhibition online.

Diverse Information about the Topic

By subscribing to the major social media icons like Facebook and Twitter, people can stay connected to influent people in their field of choice, as well as organizations, companies, and publications. Furthermore, they can choose to filter the information they receive in their news feeds so that it is mainly focused on topics they are interested in.

Therefore, they can read about the same topic presented from a wide range of significant standpoints. This is extremely important because it offers the viewer a multilayered approach to this topic, which is crucial to the development of education.

Pros and Cons of Social Media Used for Adult Learning

As any other learning tool, social media sites present some valuable advantages for learning, but at the same time, they bring about several disadvantages for the user. Take a look at our list and decide for yourself just how much you are willing to include social media in your learning process.

Social media is extremely accessible and it permanently renews the content it supplies. As such, it is able to keep users well informed, as long as they know how to use the portal properly. New users should prioritize the pages they are most interested in and over time, they can weed out the ones that provide disappointing data.

The same principles should be applied for the users you connect with. You can stay in touch with people who have solid knowledge about the topics you are interested in and whose opinion you respect. You can be curious about their idea, but not necessarily agree with them.

However, talking to new people remains one of the core benefits of social media, so you should permanently expand your friends and connection list to get the most out of the entire experience.

Social media is extremely entertaining. However, the fact that it provides you with a mixed feed containing posts about the things you want to learn about, all the leisure activities you partake in and the latest news about your friends can prove to be quite distracting at times.

Just as you are staying connected and reading about the latest discoveries in science, you will be distracted with a clip from an upcoming movie you've been dying to see and with a cute picture of your best friend. This is a daily occurrence on social media, so remember to save the important posts so that you can read about them later.

# data[].attributes.attachment_link.title
Social Media and How It Is Changing Adult Learning

# data[].attributes.attachment_link.description
To understand how social media is changing adult learning, all you have to do is take a look at your phone, tablet or computer. You are connected to at least three different social media portals at all times that enable you to stay in constant contact with the people around you.

# data[].attributes.body
Felnőttek médiahasználata és attitűdjei

# data[].attributes.attachment_link.title
Ofcom (2018) Adults’ Media Use and Attitudes Report

# data[].attributes.body
Facebook Workshop

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ez nem egy előadás, hanem közös munka!

Ez nem egy előadás, hanem közös munka!

2019. május 22. szerda
09:00-16:00
Kinnarps irodaház

Facebook Workshop

A Facebook workshopon 10-12 résztvevő a saját Facebook fiókján dolgozik egész nap, oktatói segítséggel. Ez olyan, mint egy több órás, csoportos konzultáció, oktatással összekapcsolva. Úgy mész haza, hogy van működő Facebook fiókod!

Hatalmas előnye volt a workshop-nak, hogy interaktív volt, tudtunk kérdezni, és ezekre meg is kaptuk a választ. Illetve, ha nagyon elakadtunk, akkor Ádám segített, szinte az egerünket vitte a monitoron. Nem volt olyan félelmem, hogy ne merjek kérdezni.

Havas Soma

Az oktatóról

Ki lesz az oktató?

Keszeg Ádám a Klikkmarketing egyik legtapasztaltabb szakértője. 2013 óta foglalkozik napi szinten Facebook kampányok kezelésével, és már oktatja is a használatát.

Itt a helyed

Kinek érdemes eljönni?

Lehet, hogy magad szeretnéd kezelni a hirdetéseidet, vagy el akarod dönteni, hogy érdemes-e ezzel foglalkozni, netán azt derítenéd ki, hogy jelenleg mennyire használjátok ki a Facebookban rejlő lehetőségeket (pl. a mostani hirdetéskezelő kolléga vagy partner mennyire hatékony munkát végez). Mindhárom esetben hasznodra fog válni a workshop!

Ha a te feladatod, hogy eldöntsd, hogy a Facebook hirdetési megoldásai közül melyik része lesz a leghatékonyabb céged számára, esetleg hirdetéskezelő ügynökség választása előtt állsz, mindkét esetben segíteni fog a workshop a továbblépéshez! Döntéshozóként csak akkor tudsz hiteles véleményt megfogalmazni, ha magad is hoztál már létre hirdetéseket, és képbe kerültél az optimalizálási lehetőségekkel kapcsolatban.

Ha téged bíztak meg, hogy kezeld a céged hirdetéseit, vagy csak szeretnél a témában kézzelfogható tudást szerezni, mely valós tapasztalatokra épül, akkor máris jelentkezz a Facebook workshopra! Ötleteket, inspirációt, és lendületet kapsz az első profi módon felépített hirdetések létrehozatalához, és utána jobban fogod látni, hogy merre érdemes továbblépned.

Mennyibe kerül a workshop?

Mennyit érne meg neked, hogy végre érdemben is használni tudd a Facebook hirdetéseket? Mekkora növekedést jelentene profitodban hosszabb távon, ha jobbá tudnád tenni a meglévő hirdetéseidet, vagy ha már kezdetekkor megfelelő módon nyúlnál a beállításokhoz, megspórolva így a tanulópénzt?

Mindezek fényében, az átadott tudás minőségét, mennyiségét és érthetőségét, a helyszínt, az ellátás színvonalát és a megszerezhető tudással elérhető előnyöket tekintve a Facebook Workshop már 59.900 Ft + ÁFÁ-s normál, illetve a 69.900 Ft + ÁFÁ-s VIP csomagja kitűnő befektetés a vállalkozásod jövőjébe.

A Facebook workshopon 10-12 résztvevő a saját Facebook fiókján dolgozik egész nap, oktatói segítséggel. Ez olyan, mint egy több órás, csoportos konzultáció, oktatással összekapcsolva. Úgy mész haza, hogy van működő Facebook fiókod!

2019. május 22. szerda
09:00 - 16:00

Kinnarps irodaház Evy terem
(1133 Budapest, Váci út 92.)

Váci út 92. 1133 Budapest

További kérdésed merült fel Facebook Workshopunkkal kapcsolatban?
Nézd meg a leggyakoribb kérdések között, előfordulhat, hogy azonnal választ kapsz a kérdéseidre. Ha mégsem, akkor vedd fel velünk a kapcsolatot az alábbi gombra kattintva!

# data[].attributes.attachment_link.description
A Facebook Workshop egy teljes körű oktatási és konzultációs program. A Facebook workshopon 10-12 résztvevő a saját Facebook fiókján dolgozik egész nap, oktatói segítséggel. Ez olyan, mint egy több órás, csoportos konzultáció, oktatással összekapcsolva. Úgy mész haza, hogy van működő Facebook fiókod!

# data[].attributes.attachment_link.title
Ezt az ingyenes appot kötelező kipróbálni

# data[].attributes.attachment_link.description
Ha a tanítás után is van még energiátok egy kis játékra, próbáljátok ki ezt az appot.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A kurzus március végén indul!
A közösségi médiában a trendek és az algoritmusok folyamatosan változnak. Állj a változások elébe naprakész tippekkel, trükkökkel, stratégiai gondolkodással és tudatos brandépítéssel felvértezve.

Neked ajánljuk ezt a kurzust, ha:

üzleti Facebook/Instagram oldalon már jól kiismered magad, de bővítenéd ismereteidet tippekkel-trükkökkel

a tudatos, hosszútávú kampánytervezésben és lebonyolításban fejlődnél

szeretnél lépést tartani a platformok fejlődésével

saját csatornád kezelését magasabb szintre emelnéd

Tudatos és magas szintű brandépítést tanulnál

Az olyan tartalmak gyártásához ugyanis, melyek napról-napra megnyerik a közösségi oldalak népét, komoly tervezés és kreativitás kell. Egy social media manager nemcsak előre megtervezi, mi kerüljön ki ügyfele oldalára, hanem ha kell, egyből lecsap a spontán adódó lehetőségekre, melyekkel összekötheti a brandet a követőivel. Képzésünkön megosztjuk veled, hogyan szerezhetsz rajongókat oldaladra, milyen trükkökkel, tartalommal tarthatod meg őket hosszútávon és, hogyan lehetsz a statisztikák igazi fekete öves mestere.

A kurzus min. 10, és max. 18 fővel indul, magyar nyelven.

A tanfolyam két féléves. Ára 140.000 forint +ÁFA (bruttó 177.800 forint)/félév

Részletfizetés lehetséges

Badschool hűségprogram
Minden régi és frissen beiratkozott diákunknak 10% kedvezményt adunk a 2. képzés teljes árából. Be better, be BAD!
A képzésben az alábbi tematika alapján szerezhetsz gyakorlatot:

Hirdetési stratégia, célcsoport mélyebb megismerése

Full kampányok, esettanulmányok, cross platform kommunikáció

Storytelling a közösségi médiában.

Instagram content stratégia

Social media tartalomgyártás - kreatív technikák

Influencer marketing - márkaépítés a közösség ízlése szerint

Haladó hirdetéskezelés: üzleti és kampány célok összehangolása, célzási beállítások, remarketing, retargeting, big datából smart data, elemzés, optimalizálás és a legújabb hirdetési eszközök megismerése

B to B történetmesélés: hogyan tedd érdekessé a száraz adatokat és a nehezen bemutatható szolgáltatásokat

Egységes profilmegjelenés - Visual branding

Pozicionálás és branding műhelymunka - saját projektek kidolgozása

Egyéni prezentációk, tanulságok, összegzés

A tematika, tekintettel arra, hogy a képzés kiscsoportos formában történik, az aktuális, közös haladási tempó figyelembe vételével változhat.

A tanfolyam során profi mentoraink bevezetést nyújtanak a social media backstage-ébe. Az kiscsoportos órák során, esettanulmányokon, best practice-eken keresztül értheted meg, hogyan tedd fiókod még népszerűbbé, de a száraz statisztikai adatok nyelvén is felsőfokon beszélsz majd. Bátran hozz magaddal saját projektet is, amihez szakértői tanácsokat kapsz majd. A képzést min. 10, max. 18 fővel indítjuk, magyar nyelven.

Oktatók, trénerek:

Bosnyák Natália, senior social media manager, ACG

Prezenszki Alex social media manager / Mediator The Full Service Agency

Négyesi Tamás, Business Development Director / Mediator The Full Service Agency

Füleki Bettina, Freelance Creative Director / Hogarth Worldwide / London

Russel Skidmore, former Creative Director of JWT London, Leo Burnett, DDB.

Fodor Tamás, big data-smart data specialista / Easydata

Tóth Balázs, performance marketing specialista / Easydata, GamerPro

Mit kapsz a képzés végén?

Naprakész, azonnal használható gyakorlati szakmai tudást és egyedi, bemutatkozó referencia anyagot. Képzésünk nem iskolarendszerű és nem államilag akkreditált képzés. A Badschool naprakész szakmai tudástréninget nyújt egymásra épülő tematikus blokkok formájában, szakmai mentorok vezetésével. A munka erőpiaci helyzethez rugalmasan alkalmazkodunk, a résztvevők saját futó munkáikon vagy minta projekteken dolgoznak. A képzések végén vizsgafeladatként olyan személyre szabott prezentációs anyagot kell összeállítani, ami akár a saját vállalkozásban, akár a napi munka során tudástárként, best practice-ként használható, vagy egy jobb interjún színvonalas referencia munkaként bemutatható. Kérlek ezt fontold meg mielőtt beiratkozol. A képzés akkor a leghasznosabb a számodra, ha már van valamilyen diplomád, szakmai gyakorlatod, és szeretnél fejlődni, tippeket kapni a napi munkádhoz, esetleg még egyetemre jársz.

A képzés végén a részvételi tanúsítványt adunk.

A tanfolyam két féléves.

Kompetenciák, melyeket a képzés során elsajátíthatsz:

Kreativitás, stratégiai tervezés, improvizáció magas szintjét érheted el.

Változó platformokon és kommunikációs környezetben midig tudatosan és következetesen leszel képes jelen lenni

Jelentkezéskor írd be kérlek, hogy kezdő vagy haladó tanfolyamra jelentkeztél!

Tematika

Hirdetési stratégia, célcsoport mélyebb megismerése

Full kampányok, esettanulmányok, cross platform kommunikáció

Storytelling a közösségi médiában.

Instagram content stratégia

Social media tartalomgyártás - kreatív technikák

Influencer marketing - márkaépítés a közösség ízlése szerint

Haladó hirdetéskezelés: üzleti és kampány célok összehangolása, célzási beállítások, remarketing, retargeting, big datából smart data, elemzés, optimalizálás és a legújabb hirdetési eszközök megismerése

B to B történetmesélés: hogyan tedd érdekessé a száraz adatokat és a nehezen bemutatható szolgáltatásokat

Egységes profilmegjelenés - Visual branding

Pozicionálás és branding műhelymunka - saját projektek kidolgozása

Egyéni prezentációk, tanulságok, összegzés

Oktatók, trénerek:

Bosnyák Natália, senior social media manager, ACG

Prezenszki Alex social media manager / Mediator The Full Service Agency

Négyesi Tamás, Business Development Director / Mediator The Full Service Agency

Füleki Bettina, Freelance Creative Director / Hogarth Worldwide / London

Russel Skidmore, former Creative Director of JWT London, Leo Burnett, DDB.

Fodor Tamás, big data-smart data specialista / Easydata

Tóth Balázs, performance marketing specialista / Easydata

A tematika, tekintettel arra, hogy a képzés kiscsoportos formában történik, az aktuális, közös haladási tempó figyelembe vételével változhat. Jelentkezéskor írd be kérlek, hogy a haladó tanfolyamra jelentkeztél.

Modszer

A tanfolyam során profi mentoraink bevezetést nyújtanak a social media backstage-ébe. Az kiscsoportos órák során, esettanulmányokon, best practice-eken keresztül értheted meg, hogyan tedd fiókod még népszerűbbé, de a száraz statisztikai adatok nyelvén is felsőfokon beszélsz majd. A hatékony részvételhez szükséges, hogy hozd magaddal saját laptopod, melyen azonnal, valós ügyfeleken gyakorolhatod majd egy fiók létrehozását, kezelését. Bátran hozz magaddal saját projektet is, amihez szakértői tanácsokat kapsz majd. A képzés után garantáljuk, hogy magabiztosan meg tudod majd határozni az éppen aktuális internetes trendeket, készítesz majd content map-et. A képzést min. 5, max. 12 fővel indítjuk, magyar nyelven.

Mit kapsz a képzés végén?

Naprakész, azonnal használható gyakorlati szakmai tudást. Képzésünk nem iskolarendszerű és nem államilag akkreditált képzés. A Badschool naprakész szakmai tudástréninget nyújt egymásra épülő tematikus blokkok formájában, szakmai mentorok vezetésével. A munkaerőpiaci helyzethez rugalmasan alkalmazkodunk, a résztvevők saját futó munkáikon vagy minta projekteken dolgoznak. A képzések végén vizsgafeladatként olyan személyre szabott prezentációs anyagot kell összeállítani, ami akár a saját vállalkozásban, akár a napi munka során tudástárként, best practice-ként használható, vagy egy jobb interjún színvonalas referencia munkaként bemutatható. Kérlek ezt fontold meg mielőtt beiratkozol. A képzés akkor a leghasznosabb a számodra, ha már van valamilyen diplomád, szakmai gyakorlatod, és szeretnél fejlődni, tippeket kapni a napi munkádhoz, esetleg még egyetemre jársz.

A képzés végén a részvételi tanúsítványt adunk.

Jelentkezéskor írd be kérlek, hogy haladó tanfolyamra jelentkeztél.

Időpontok

Március elejétől többnyire kéthetente péntekenként 17:00-20:00 óra között. Jelentkezéskor írd be kérlek, hogy haladó tanfolyamra jelentkeztél.

Tandíj

A tanfolyam két féléves. Ára 140.000 forint +ÁFA (bruttó 177.800 forint)/félév.

Részletfizetés lehetséges

Badschool hűségprogram

Minden régi és frissen beiratkozott diákunknak 10% kedvezményt adunk a 2. képzés teljes árából. Be better, be BAD! Jelentkezéskor írd be kérlek, hogy haladó tanfolyamra jelentkeztél.

"Bátran állíthatom, hogy nemcsak én, de több csoporttársam is azokkal a munkákkal tudott végül elhelyezkedni, amiket a Badschool-ban készített. Én a Leo Burnett - Publicis, majd a Possible - Okego reklámügynökségeken dolgoztam szövegíró gyakornokként." Raj Dániel, reklámszövegíró

Nagyon jó csapattal, szuper jófej előadókkal dolgozhattam együtt, akiktől szakmailag és emberileg is sokat kaptam. Nagyon köszönöm, még szeretnék visszatérni! Csepelyi Krisztina, social media manager szakos hallgatónk
- Csepelyi Krisztina

Jelentkezés /Apply:

# data[].attributes.attachment_link.title
Social media manager képzés - haladó - adschool.hu

# data[].attributes.attachment_link.description
A kurzus március végén indul! A közösségi médiában a trendek és az algoritmusok folyamatosan változnak. Állj a változások elébe naprakész tippekkel, trükkökkel, stratégiai gondolkodással és tudatos brandépítéssel felvértezve.

# data[].attributes.headline
A 21. század egyik legfontosabb kompetenciája a tudatos és biztonságos médiahasználat

# data[].attributes.subject
A 21. század egyik legfontosabb kompetenciája a tudatos és biztonságos médiahasználat

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
NMHH-műhelykonferencia a médiatudatosságról

Mintegy 160 szakember és a médiaértésre fogékony pedagógus vett részt azon a műhelykonferencián, amelyet a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (NMHH) elnökének tanácsadó szerve, a Gyermekvédelmi Internet-kerekasztal rendezett meg március 30-án a gyermekek digitális felkészültségéről. A médiaértést és a tudatos médiahasználatot górcső alá vevő délelőtti előadások után a kerekasztal is megtartotta az ülését megalakulásának második évfordulóján.

Koltay András, az NMHH Médiatanácsának tagja, a Gyermekvédelmi Internet-kerekasztal elnöke nyitotta meg a konferenciát, amely a 21. század egyik legfontosabb kompetenciájáról, a tudatos és biztonságos médiahasználatról szólt. Az NMHH gyermekvédelmi tevékenységének rövid ismertetése után (Internet Hotline, Bűvösvölgy Médiaértés-oktató Központ, a televíziók és rádiók felügyelete, a szűrőszoftverek közzététele) Koltay András röviden bemutatta a program előadóit.

Elsőként Sziklay Júlia szólalt fel a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (NAIH) képviseletében. Előadásában kifejtette, hogy a magánélet védelméhez és a magánélettel kapcsolatos adatok védelméhez mindenkinek joga van, ezért aggódva szemlélhetjük azokat a szülőket, akik gyermekeikről csecsemőkoruktól kezdve rengeteg fotót osztanak meg a közösségi oldalakon. Ezzel a tevékenységükkel ugyanis olyan digitális lábnyomot generálnak a gyermeknek, amivel egész életében szembe kell néznie, és ami tőle függetlenül került a világhálóra. Sziklay Júlia arról is beszélt, hogy a NAIH gyakorlatából kiforrta magát a szabály, hogy nem lehet kontextustól függetlenül bárhol felhasználni azokat a képeket, amiket a képen szereplők töltenek fel, ugyanis ez bűncselekménynek számít.

Lápossy Attila az Alapvető Jogok Biztosának Hivatala vizsgálatáról számolt be, amely a hazai médiaértés-oktatás helyzetét tárja fel. Előadásából kiderült, hogy Magyarországon a Nemzeti alaptanterv ugyan megfelelően integrálja ennek a műveltségterületnek a fejlesztését, a helyi tantervekben azonban már kevésbé jelenik meg konkrétan ez a tananyag. Az ombudsmani hivatal szorgalmazza a NAT megújítását, ami elől az EMMI nem zárkózik el, ugyanakkor a minisztérium álláspontja az, hogy a változtatás még nem időszerű.

A kulturális sokkról beszélt Rab Árpád, valamint arról, hogy meghatározó ereje van a kultúrának arra nézve, hogy hogyan észleljük a világot. Marshall McLuhan technológiai determinizmusához hasonlóan Rab Árpád is kiállt amellett, hogy a médium, amin keresztül a világot nézzük, befolyásolja a gondolkodásunkat. Felvetette, hogy a jövőben a technológia által egyre inkább elhatárolódunk majd a fizikai valóságtól - már ma is vannak ilyen eszközök: bankkártyán van a pénzünk vagy elektronikusan levelezünk. Az okostelefonok ráadásul arra késztetnek minket, hogy folyamatosan online legyünk, így a tudatunk mindenképpen átrendeződik majd.

Baracsi Katalin (Nemzeti Bűnmegelőzési Tanács) gyakorlatias témát hozott a közönség elé, a cyberbullying témáját fejtegette, amellyel a legtöbb pedagógus eszköztelenül néz szembe. Az internetes zaklatás témájáról azért időszerű beszélni, mert az iskolai zaklatások gyakran az online térbe kerülnek át, aminek az a következménye, hogy az iskolai erőszak nem áll meg az intézmény falai között, hanem az áldozat a nap 24 órájában kitett a zaklatóknak. Baracsi Katalin kiemelte, hogy a kamaszok elsődleges célja az, hogy elfogadtassák magukat a társaikkal, ezért különösen kegyetlenek tudnak lenni másokkal, hogy a saját megbecsülésüket növeljék.

A pszichológiai aspektust Kósa Éva, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem egyetemi tanára képviselte, aki az online és a valós identitást, valamint a tanár és a diák közösségi oldalakon való jelenlétét fejtegette. Az online identitásban az a vonzó és veszélyes egyben, hogy egészen másmilyennek láttathatják magukat a fiatalok, mint ami a valóság. A közösségi oldalak népszerűségét mutatja, hogy a 12-17 évesek mindössze 4%-a nincs jelen egyetlen közösségi oldalon sem. Kósa Éva egy kutatás eredményein keresztül arról is beszélt, hogy a tanár-diák kapcsolatra milyen hatással lehet az online jelenlét: a gyerekek és a tanárok sem szeretnek túl intim magánéleti információkat megtudni egymásról, az iskolai kapcsolatra jobb hatással van a távolságtartás.

A tanácskozás az előadások után elhangzó kérdések és beszélgetések tanúsága alapján hasznos ismereteket jelentett a jelen lévő pedagógusok és szakemberek számára, akik az eszmecseréből inspirálódva adhatják át tudásukat tanítványaiknak.

# data[].attributes.attachment_link.title
A 21. század egyik legfontosabb kompetenciája a tudatos és biztonságos médiahasználat

# data[].attributes.attachment_link.description
Mintegy 160 szakember és a médiaértésre fogékony pedagógus vett részt azon a műhelykonferencián, amelyet a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (NMHH) elnökének tanácsadó szerve, a Gyermekvédelmi Internet-kerekasztal rendezett meg március 30-án a gyermekek digitális felkészültségéről. A médiaértést és a tudatos médiahasználatot górcső alá vevő délelőtti előadások után a kerekasztal is megtartotta az ülését megalakulásának második évfordulóján.

# data[].attributes.body
Mi felnőttképzés jövője?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
How does the MIT Media Lab develop its adult learning tools? By envisioning them as scaffolding constructed to support learning, according to Juliana Nazare, Masters student at MIT and research assistant for the projects.

In May of 2014, under the auspices of the Joyce Foundation, a group of researchers, entrepreneurs and adult learning experts convened at the MIT Media Lab to discuss visions for the role of technology in the future of adult education. Several themes emerged around improving literacy and earning power for two groups of adult learners: those learning English for the first time, and those who have grown up speaking English, but may still struggle with literacy skills.

The primary themes focused on 1) the need to reframe adult learning from a perspective of learner autonomy and creativity, 2) the need to create alternative education pathways for adults that address constraints such as time, concern for family, and differences in motivation between child students and adult learners, and 3) the need for human support and mentorship.

With these guiding principles in mind and with a mission to make the information adult learners consume more intuitive and accessible --as opposed to addressing the curriculum itself-- researchers began strategizing ways to circumvent current barriers such as language and time, and putting learners in charge of their own education.

Three of roughly twenty-five initial ideas came to the forefront: Read Out Loud, Express Me, and Citizen Tutoring.

Families Learning Together

Read Out Loud, the most developed project to-date, was born out of conversations with adult learners about their motivations for improving literacy. In addition to improving employment and earning power, the majority felt a strong desire to actively engage in the education of their children, most of whom attend schools taught in English. Read Out Loud is a tool originally designed to take the simple educational activity of reading children's books aloud and turn it into an opportunity for parents and children to learn together.

An interactive application, Read Out Loud allows the user to scan any book and view the text in English and any other language side by side, creating a sort of "cheat-sheet" that they can refer to while reading to their kids. Parents are able to engage in this important part of their children's education and play the role of teacher, while engaging in learning themselves. The simple sentence structure and vocabulary typical of children's books is excellent for improving literacy among children and does the same thing for parents.

Perhaps most importantly, Read Out Loud tackles one of the primary themes identified by experts: empowering learners to have agency and creativity in their own education. Since its inception this technology has evolved enough to tackle any sort of reading material, giving adult learners even more options for use of this tool. Users focus on relevant material, by choosing the stories they want to read to their children and selecting information integral to employment opportunities. Learners have autonomy over improving general skills as well as increasing earning potential. The next iteration of Read Out Loud may include the ability to scroll over words to see a definition or add words to a vocabulary list to refer to later.

Learning While Commuting

Still early in the development process, Express Me addresses another one of the major themes for adult education by creating an alternative educational pathway through mobile learning apps that capitalize on the only free time many adult learners have: their commute. Creating bite sized learning modules with content reinforcing skills for professional certification, Express Me will turn any bus, train, or carpool into a classroom that learners can use to improve skills and credentials.

A key feature of this app employs interactive visual input to circumvent the need for lengthy text. One problem with similar tools is the tendency to be text heavy, making them prohibitive for adults who are learning English as a second language or who struggle with literacy. Using interactive visual input to teach learners how to measure volume, for example, rather than presenting a paragraph of text, provides learners of many literacy levels access to pertinent information. Express Me will also include a component enabling learners working on the same certifications or courses in the same geographic area to connect with each other.

Senior Citizen Tutors

Though Citizen Tutoring is the least developed of these ideas, it still possesses incredible potential. Envisioned as a way to connect adult learners with senior citizen tutors via the Internet, this idea aims to provide learners with much needed tutoring and mentorship, and seniors with an opportunity to capitalize on their wealth of knowledge and gain valuable tech skills, all while giving back to their communities. Still in its very early stages, the future of Citizen Tutoring is imagined as a means through which existing online tools can support senior tutors as they provide valuable mentoring and skill building to both groups of adult learners, supporting those transitioning to life in the United States and those who have struggled with the traditional education system. Researchers continue to conceptualize new ways to incorporate the use of public spaces such as libraries and organizing learners and tutors into geographically local groups into this project.

Much of the success of these projects will be their scalability for use by a wide range of adult learners. Whether they will be available via popular sites such as the App store or iTunes is still up for debate, Nazare says. Read Out Loud is currently in the user testing phase and will need to undergo beta testing and a private release before it can be made publicly available.

# data[].attributes.attachment_link.title
Is This the Future of Adult Learning? - EdSurge News

# data[].attributes.attachment_link.description
How does the MIT Media Lab develop its adult learning tools? By envisioning them as scaffolding constructed to support learning, according to Juliana Nazare, Masters student at MIT and research assistant for the projects.

# data[].attributes.headline
Közösségi média és telefonhasználat a felnőttek tanulásában

# data[].attributes.subject
Közösségi média és telefonhasználat a felnőttek tanulásában

# data[].attributes.body
Média preferenciák felnőttkorban

# data[].attributes.attachment_link.title
James Alex Bonus (2016) When Meaning Matters More Media Preferences Across the AdultLife Span

# data[].attributes.body
Média szerepe az LLL-ben

# data[].attributes.body
TED: tények és fikciók megkülönböztetése online

# data[].attributes.attachment_link.title
Markham Nolan: How to separate fact and fiction online

# data[].attributes.attachment_link.description
By the end of this talk, there will be 864 more hours of video on YouTube and 2.5 million more photos on Facebook and Instagram. So how do we sort through the deluge?

# data[].attributes.body
Life long learning és közösségi média

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Előre is köszönöm, hogy megosztod:
Ma már nem úgy van, mint rég, hogy az ember tanult egy szakmát, aztán elhelyezkedett valahol és onnan ment nyugdíjba. Most már bizony folyamatosan fejleszteni kell magunkat. Az élethosszig tartó tanulás egy nagyon fontos, meghatározó fogalommá vált. Azonban nem csak arra érdemes gondolni, amikor kötelezően új dolgokat, új szakmákat kell megtanulni.
Azzal, hogy ha valaki nyitott, érdeklődő a világ dolgai iránt, akkor egy kicsi utánajárással rengeteg lehetőséghez juthat hozzá, amikről korábban nem is tudott. Például ösztöndíjak, pályázatok vagy akár olyan szakmák, amiknek a létezéséről eddig nem is hallott az illető.

Sajnos azonban ez a rengeteg infó nem ugrik csak úgy elénk, kutatni kell, sokat kell olvasni.

Sokan mondják, hogy nincs idejük olvasni, és valóban, nagyon elfoglaltak, túlterheltek vagyunk. Ebben segíthet egyébként a szuper hatékony, online, interaktív gyorsolvasás tréningünk, mellyel hihetetlenül sok időt spórolhatsz.
Érdemes azonban megfigyelni saját szokásainkat, mert könnyen előfordulhat, hogy nagyon is könnyen találunk arra időt, hogy segítsünk magunknak.
Sokan szidják a közösségi médiát és a rajtuk eltöltött rengeteg időt. Mi most nem ebben szeretnénk állást foglalni, hanem inkább azt szeretnénk megmutatni, hogyan lehet ezeket ügyesen használni.

Sokszor, amikor az ember fáradt, önkéntelenül is nyúl a telefonja után, hogy céltalanul görgessen és olvasgasson.

Ez rendben is van, kell néha egy kis pihi, nem lehet mindig mindent szuper tudatosan csinálni, minden percet beosztani.

Ha Te is szoktál ilyesmiket nézegetni, akkor próbáld ki a következőket:

Szánj rá egy délutánt, hogy átgondolod, milyen témák érdekelnek, mi az, amiről szívesen olvasnál egy kicsit többet. Keresd meg ezeknek a területeknek azokat a szakértőit, akiknek szívesen követed a munkáját. Ezen a ponton legyél kritikus, csak olyat válassz, akitől tényleg szívesen olvasgatsz.

Keresd meg ezeknek a szakértőknek, cégeknek, véleményvezéreknek az oldalait és jelöld meg, hogy követed őket.

Tilts le minden más olyat, ami nem érdekel. Beleértve azokat az ismerőseidet is, akik olyan dolgokat posztolnak, amik nem fontosak Neked. A facebookon például be lehet jelölni, hogy valakinek ne jelenítse meg a posztjait úgy, hogy ő erről nem kap értesítést, így még sértődés sem lesz belőle.

A közösségi média felületekben az a szuper (és persze egyben egyáltalán nem szuper), hogy minden bitjükkel figyelik, hogy mi érdekel Téged. Ha tudatosan megtanítod neki, hogy milyen tartalmakat mutasson, akkor olyan témáról szóló infók fognak szembe jönni a faladon, amik az épülésedet szolgálják. Akkor is, amikor reggel, útközben munkába menet még félig szundikálva kellemesen bambulod a képernyőt.

Talán olvastál arról, hogy a közösségi média egy buborékot teremt körülötted és csak azok a hírek jutnak el hozzád, amik a Te buborékodban, vagyis a Te érdeklődési területeden belül jelennek meg.

Használd ezt ki, teremtsd meg azt a buborékot, ami előre lendít.

Így a görgetéssel eltöltött idő sem megy annyira kárba.

Érdemes kipróbálni, ha pedig szeretnél többet tudni arról, hogyan lehet szövegeket gyorsan és hatékonyan feldolgozni, nézd meg az oldalunkon a Gyorsolvasás - interaktív online tréninget!

Előre is köszönöm, hogy megosztod:

Kapcsolódó cikkek

Gondolkozz kicsiben!

Neked is biztosan mindenki azt mondja, hogy gondolkozz nagyban, és óriási dolgok történhetnek az életedben....

A tea hatása a tanulásra

Nagyon sokan a koffein sokkal próbálják a megfelelő éberséget és összpontosítást fenntartani tanulás közben -...

# data[].attributes.attachment_link.title
Élethosszig tartó tanulás & közösségi média | TanfolyamOKJ.hu Blog

# data[].attributes.attachment_link.description
Ma már nem úgy van, mint rég, hogy az ember tanult egy szakmát, aztán elhelyezkedett valahol és onnan ment nyugdíjba. Most már bizony folyamatosan fejleszteni kell magunkat. Az élethosszig tartó tanulás egy nagyon fontos, meghatározó fogalommá vált. Azonban nem csak arra érdemes gondolni, amikor kötelezően új dolgokat, új szakmákat kell megtanulni.

# data[].attributes.body
Közösségi médiahasználat és az egészségügyi kommunikációra gyakorolt hatása az USA-ban

# data[].attributes.attachment_link.title
Social Media Use in the United States- Implications for Health Communication

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A következő példák nem működhetnek minden vállalkozás számára ugyanolyan hatékonysággal, így érdemes tesztelni és a tesztek eredményeiből kiválasztani a legoptimálisabbat. Sokan ezek után le is írnák az influencer marketinget, de gondold csak végig, hogy a Facebook hirdetéseid is vitték a pénzed eleinte, de nem tántorított el, mert tudtad, hogy egyszer működni fog. Mi lett volna akkor, ha csak akkor kezdett volna el működni, amikor már nem maradt büdzséd?

Ezzel csak arra akartam felhívni a figyelmed, hogy a bejáratott marketing eszközök sem azonnal hozzák a sikert. A/B tesztek , más-más célcsoportok segítségével kristályosodik ki a megfelelő kampány, DE elég is az összehasonlításból, jöjjenek a kampány ötletek.

1. Kuponok és affiliate marketing: ha értékesítés a cél, akkor olyan ajánlatot kell adni, ami megmozgatja az emberek fantáziáját. Ebben az esetben kuponnal vagy affiliate kóddal lehet elérni azt, hogy mérhető legyen a teljesítmény.

2. Nyereményjátékok: ha nem értékesíteni szeretnél, hanem márkaismertséget növelni és/vagy közösséget építeni. Az influencerek követőinek aktiválásával hatalmas tömegek érhetők el egy-egy ajándék vagy nyereményjáték bevetésével. Egy időben képes bevezetni egy márkát a piacra és listát építeni.

3. Nagyköveti szerepkör: egyszeri és hosszútávú együttműködés keretein belül egy celebhez hasonlóan a márka arcává válik az influencer. Mondhatni egy nagyköveti szerepkört tölt be: a márka nevében jelenik meg eseményeken, nevében kommunikál, szerepel a reklám kampányokban.

4. Szponzorált blogbejegyzés: egyszeri vagy többször tartalom megjelenés során az influencer bemutatja a terméket/szolgáltatást és leírja a véleményét. Ez mindkét fél számára előnyös technika. Az influencer új tartalmat gyárthat, a cég számára hosszútávú megjelenés és egy újabb link a Google-ben.

5. PR/publicity stunt: influencer mutatvány (szenzációhajhászás) segítségével pattanunk fel a hype vonatra. Kreatív koncepcióval kitűnhetünk a reklámzajból, DE könnyedén rosszul is elsülhet, ha valami nem a számításaink szerint történik.

6. Beszélgetésindító: a közösségi oldalak bejegyzései rövid életűek, DE ha jól meghatározott célokkal vágunk bele, akkor megalapozhatja a cégünk ismertségét, illetve beszélgetéseket indíthat.

7. Esemény promóció: az influencerek ajánlásai révén könnyedén megtölthető bármilyen események. Ha megfelelő partnereket választunk, akiknek a követőinek és a célcsoportunk metszete elég nagy.

8. Vendégposztok: egy-egy poszt erejéig felkérhetünk influencereket, hogy készítsenek tartalmat számunkra. Ez kb. olyan, mint ha szabadúszó újságírókkal dolgoznánk.

9. Takeover: felkérhetünk egy influencert, hogy előre meghatározott időszakban kezelje valamelyik közösségi felületünket.

10. Bannerek: kihelyezhetünk banner alapú hirdetéseket az influencerek oldalára és az onnan szerezhetünk új látogatókat, illetve potenciális vásárlókat.

A különböző kampányok természetesen kombinálhatók, DE egy dolgot kell szem előtt tartani: MINDIG legyen PONTOSAN megfogalmazva a CÉL. Legyen ez a cél akármi - elérés, branépítés, értékesítés, listaépítés stb - de legyen pontosan definiálva, hogy a mindkét fél azt kapja, amit szeretne.

Forrás: https://scrunch.com/blog/13-types-of-influencer-marketing-campaigns-to-complement-your-digital-marketing-strategy/

# data[].attributes.attachment_link.description
A következő példák nem működhetnek minden vállalkozás számára ugyanolyan hatékonysággal, így érdemes tesztelni és a tesztek eredményeiből kiválasztani a legoptimálisabbat. Sokan ezek után le is írnák az influencer marketinget, de gondold csak végig, hogy a Facebook hirdetéseid is vitték a pénzed eleinte, de nem tántorított el, mert tudtad, hogy egyszer működni fog.

# data[].attributes.attachment_link.title
Bajomi-Lázár Péter: Manipulál-e a média? (Médiakutató)

# data[].attributes.attachment_link.description
Klapper ezt Leon Festinger kognitív disszonanciaredukció-elmélete (1957) nyomán azzal magyarázta, hogy az ember kerüli a disszonáns helyzeteket, azaz igyekszik megszabadulni mindazoktól az információktól és véleményektől, amelyek saját, gondosan felépített világképének újragondolására késztetnék, mert világképének újragondolása túlságosan sok kognitív energiáját kötné le.

# data[].attributes.attachment_link.description
Médiatudor: non-profit médiaismereti oktatási program gyermekek számára