# data[].attributes.headline
Cecilia Payne gyerekként Született | 1900. május 10.Wendover  

# data[].attributes.subject
Cecilia Payne gyerekként Született | 1900. május 10.Wendover  

# data[].attributes.body
Középiskolai tanulmányai után 1919-ben elnyert egy ösztöndíjat a Cambridge-i Egyetemre, a Newham College-ba, ahol botanikát, fizikát és kémiát tanult. Miután egy beszélgetés során Arthur Eddington beszámolt arról az expedícióról, amelyen a napfogyatkozást megfigyelve bebizonyította, hogy a Nap gravitációja Albert Einstein általános relativitáselméletének megfelelően eltéríti a fénysugarakat, Payne érdeklődése a csillagászat felé fordult. Egy nyílt napon meglátogatta az egyetemi csillagvizsgálót, és kérdéseit hallgatva Eddington felismerte benne a tehetséget. Rábízta az obszervatórium könyvtárának gondozását, ahol naprakész ismereteket szerezhetett a csillagászat fejlődéséről.

# data[].attributes.body
Még egyetemi évei alatt a Királyi Csillagászati Társaság tagjává választották, de Cambridge-ben egészen 1948-ig érvényben volt az a rendelkezés, hogy nők ugyan járhatnak az egyetemre, de diplomát nem kaphatnak. Ezért tanulmányai befejeztével Payne nem helyezkedhetett el kutatóként; abban az időben a természettudományos szakokon végzett nők gyakorlatilag csak pedagógusnak állhattak. Ezért Eddington bemutatta őt az Angliába látogató Harlow Shapley-nek. Shapley nem törődött azzal, hogy Payne-nek nincs diplomája, hanem felajánlott neki egy ösztöndíjat a Harvard Egyetem Radcliffe College-ába PhD dolgozatának elkészítésére. Payne-nek alig két év kellett a dolgozat elkészítéséhez és megvédéséhez, ezzel ő lett az első nő, aki a Radcliffe College-ban valaha doktori fokozatot szerzett (egyúttal az övé volt az első olyan PhD-fokozat, amelyet a Harvard College Obszervatóriumban végzett munkára adtak). Ebben a dolgozatában mutatta be első igazán nagy és átütő tudományos eredményét: spektroszkópiai módszerrel kimutatta, hogy a Nap tömegének döntő többsége hidrogén.

# data[].attributes.body
Disszertációjának megvédése után állást kínáltak neki a Harvard Egyetemen, de mivel nő volt, be kellett érnie a „technikai asszisztens” besorolással és a férfiakénál jóval kisebb fizetéssel, miközben minden szempontból a professzoroktól elvárt követelményeket kellett teljesítenie. Professzori kinevezésére egészen 1956-ig kellett várnia — ezzel ő lett az első professzornő a Harvard történetében.

# data[].attributes.body
934-ben összeházasodott az orosz származású amerikai csillagász Sergei Illarionovich Gaposhkinnal (1898–1984), és nevét ezután Payne-Gaposhkin alakban használta.

# data[].attributes.body
Edward John Payne,az édesapja

# data[].attributes.body
Sergei Gaposchin,az édesanyja