# data[].attributes.body
Katherine Johnson 1918. augusztus 26-án született Nyugat- Virginiában. Leginkább a NASA- nál végzett munkájáról ismert. Pontosabban matematikai számításai segítették az Egyesült Államokat a Föld körüli pályára állításhoz és ahhoz, később a Holdra tudják küldeni az embereket. Az 1960-as évek elején a Mercury-program keretein belül végzett számításokat az űrverseny idején.

# data[].attributes.body
Lánykori neve: Katherine Coleman.
1939-ben ment férjhez James Francis Goble-hoz, akivel három lányuk lett:  Constance, Joylette és Kathy.
Goble 1956-ban agytumorban halt meg. Három évvel később férjhez ment James A. Johnsonhoz.

# data[].attributes.body
Katherine Johnson Nyugat-Virginiában született és haláláig itt élt.

# data[].attributes.body
Fiatalkorában gyorsan tanult, mindössze 10 éves korában kezdte a középiskolát, 15 évesen pedig az egyetemet.
Miután végzett tanulmányaival, Johnson megtudta, hogy a NASA (a NACA elődje) fekete „manuális számítógépeket” alkalmaz, vagyis magasan képzett matematikusokat, akik képesek elvégezni és megoldani a nehéz matematikai problémákat. Az 1960-as években papíron számolta ki az első amerikai űrutazás röppályáját. Az egyike volt azon fekete diákoknak, akik a harmincas évek végén integrálttá váló nyugat-virginiai egyetemi oktatásban ösztöndíjat kaptak a Nyugat-virginiai Egyetemre. Itt került kapcsolatba azokkal a mérnökökkel, akik 1958-ban megalapították az űrhajózási kutatócsoportot, amely 1958-ban NASA néven önálló hivatallá alakult. Ez egy nehéz terület volt az afroamerikaiak és a nők számára.

# data[].attributes.body
1962-ben John Glenn űrrepülése alatt kritikus fontosságú pályaszámításokat kellett elvégeznie, hogy elkerüljék a katasztrófát. Noha akkor már dolgoztak számítógépek is, Glenn csak azután volt hajlandó végrehajtani a pályakorrekciókat, miután Johnson kézzel ellenőrizte a számításokat.

# data[].attributes.body
Silver Snoppy Award Tie Tack- díj, amit 1968- ban kapott.

# data[].attributes.body
Katherine Johnson 2015- ben Elnöki Szabadság- érdemrendet kapott.

# data[].attributes.body
Kongresszusi aranyérem, amelyet 2019- ben szerzett.

# data[].attributes.body
Katherine Johnson munkássága, "A számolás joga" (Hidden Figures) című film révén is ismertté vált az emberek számára. A film azoknak a fekete matematikusnőknek állított emléket, akik a számítógépek térnyerése előtti korban végezték az űrutazáshoz elengedhetetlen felsőbb matematikai számításokat. Papíron, ceruzával.

# data[].attributes.body
Valóságos popkulturális és feminista ikon, és a lányok természettudományos és mérnöki pályák felé való orientálásának legismertebb támogatója vált belőle. Figuráját Legó és Barbie-figura is megörökítette.

# data[].attributes.body
2020-ban bekövetkezett a halála. 101 évesen hunyt el. Halála után a NASA adminisztrátora, James Bridenstine megjegyezte: "Amerikai hős volt, és úttörő örökségét soha nem felejtik el."

# data[].attributes.body
Katherine Johnson a II világhaború ideje alatt is élt. A II. világháború az emberiség történetének legnagyobb és legtöbb halálos áldozattal járó fegyveres konfliktusa volt. 1939. szeptember 1- től 1945. szeptember 2. tartott.

# data[].attributes.body
Az első világháború utáni évtizedek a nők jogainak kiszélesítését és a női szerepekről alkotott kép átalakulását hozta. A háború utáni évtized az amerikaiak számára a békét, a gyarapodási lehetőségeket, a dzsesszkorszakot és az olcsón megvásárolható autók korát jelentette.

# data[].attributes.body
Akkoriban a nők hosszú ruhákat hordtak. Gyakran viseltek kalapot.

# data[].attributes.body
A faji szegregáció az eltérő rasszhoz tartozó személyek (pl. fehérek és feketék) fizikai elkülönülése, elkülönítése az olyan mindennapi tevékenységeknél, mint az éttermekben való étkezés, a kutak, mosdók használata, tömegközlekedés, iskoláztatás, mozibajárás, vagy ház vásárlása stb. Az Egyesült Államokban több törvény támogatta a faji szegregációt egészen az 1960-as évekig.
Egy idézet, amely érzékelteti a faji szegregációt:
„A feketék szintén az Egyesült Államok polgárai, de alacsonyabbrendűek a fehéreknél.”

# data[].attributes.body
Szerte a déli államokban számos közösségi hely létesült kizárólag feketéknek. Ez alól a mozik, színházak sem voltak kivételek.

# data[].attributes.body
Külön ivóvíz a feketéknek - nehogy keveredjenek a fehérekkel!

# data[].attributes.body
Feketék számára fenntartott mozibejárat.

# data[].attributes.body
Váróterem színeseknek - az 1960-as évekig az Egyesült Államok számos helyén megszokott volt az ilyen és ehhez hasonló táblák látványa.

# data[].attributes.body
Az Amerikai Egyesült Államokban, született 1901. augusztus. 4-én.
New Yorkban halt meg 1969.-ben.

# data[].attributes.body
Louis Armstrong - What a wonderful world ( 1967 )

# data[].attributes.body
Ebben az évben jelentek meg a belső égésű motorok.

# data[].attributes.body
"Kedveld, amit csinálsz, és akkor mindent megteszel."