# data[].attributes.attachment_link.provider_name
אתר המדיה של מכון מופ"ת

# data[].attributes.attachment_link.title
ד"ר דפנה גרנית-דגני - אתר המדיה של מכון מופ"ת

# data[].attributes.headline
על חשיבה עיצובית

# data[].attributes.subject
על חשיבה עיצובית

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
אגף מו"פ ניסויים ויוזמות

# data[].attributes.attachment_link.title
חשיבה עיצובית - אגף מו”פ ניסויים ויוזמות

# data[].attributes.attachment_link.description
קישורים ומידע על המתודה המתארת את מכלול הפעולות בתהליך עיצוב ופיתוח של פתרונות חדשניים בחינוך ובכלל

# data[].attributes.headline
כל חכמת הקהילות במקום 

# data[].attributes.body
כל חכמת הקהילות במקום אחד! כאן תוכלו למצוא פרקטיקות ישומיות, תובנות וידע שנצבר בקהילות הלומדות בזמן מלחמת חרבות ברזל, לשימוש והפצה בשלטון המקומי

# data[].attributes.attachment_link.title
מאגר תוצרי הידע קהילות מקצועיות לומדות חרבות ברזל

# data[].attributes.attachment_link.description
כל תוצרי הקהילות מרוכזים במקום אחד

# data[].attributes.attachment_link.title
אנשי המחר - מסתכלים לעתיד בעיניים

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to אנשי המחר - מסתכלים לעתיד בעיניים on Spotify. ברוכים הבאים ל "אנשי המחר - מסתכלים לעתיד בעיניים". הפודקאסט שלוקח אותנו לשינויים העצומים שקורים ממש עכשיו מסביבנו ברמה הטכנולוגית והחברתית - שינויים שמעצבים את העתיד של כולנו. ממחשבים קוונטיים ועד הנדסה גנטית, מהמהפכה ברפואה ועד למהפכה בחינוך, העולם סביבנו משתנה בקצב מטורף ואנחנו שומרים אתכם עם יד על הדופק.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
אגף מו"פ ניסויים ויוזמות

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מה קורה בעולם? למה עלינו להתכונן? כדי להכין את תלמידנו לעתיד, עלינו להביט רחוק ולזהות מגמות ממגוון תחומים, להבין כיצד אלו עשויים להשפיע על מציאות חיינו. מתודולוגיית סריקת המגמות שלנו חולשת על 6 נושאים גדולים: סביבה, כלכלה, טכנולוגיה, פוליטיקה, חברה וחינוך.

# data[].attributes.attachment_link.title
מגמות עתיד - אגף מו"פ ניסויים ויוזמות

# data[].attributes.attachment_link.description
מה קורה בעולם? למה עלינו להתכונן? כדי להכין את תלמידנו לעתיד, עלינו להביט רחוק ולזהות מגמות ממגוון תחומים, להבין כיצד אלו עשויים להשפיע על מציאות חיינו. מתודולוגיית סריקת המגמות שלנו חולשת על 6 נושאים גדולים: סביבה, כלכלה, טכנולוגיה, פוליטיקה, חברה וחינוך.

# data[].attributes.attachment_link.title
מסע עולמי בין מערכות חינוך חדשניות - קמפוס IL

# data[].attributes.attachment_link.description
בהודו, בהולנד, בברלין, בישראל, בסיליקון וואלי, בבאלי... יש בתי ספר שפורצים את כל הגבולות המוכרים. בתי ספר אחרים! הקורס ייקח אותנו אליהם (אין צורך בכרטיסי טיסה) ויראה לנו איך בתי ספר יכולים להיות. מה נלמד?

# data[].attributes.headline
הגיע זמן חינוך

# data[].attributes.subject
הגיע זמן חינוך

# data[].attributes.headline
הגיע זמן חינוך

# data[].attributes.subject
הגיע זמן חינוך

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אפשר תמיד לצאת מהרשימה בלחיצת כפתור

# data[].attributes.attachment_link.title
נשארים מעודכנים

# data[].attributes.body
אל תפספסי את הניוזלטר שלהם - צריך להירשם בפנים

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מערך המו"פ במשרד החינוך

# data[].attributes.attachment_link.title
סק;ופ | מערך המו"פ במשרד החינוך

# data[].attributes.attachment_link.description
סק;ופ מו"פ מהדורות סק;ופ מונגשות כל מהדורות הגיליון במקום אחד סקופ גליון 51עירוניות צורת המגורים הנפוצה בעולם, שרק תלך ותגבר. יש לה השפעות רבות - סביבתיות, כלכליות, תרבותיות, חברתיות, ... וכן, גם חינוכיות. היא סביבת מחיה שיוצרת אינספור הזדמנויות ללמידה, בכל מקום ובכל זמן - כמו שהחיים עצמם.

# data[].attributes.headline
הפריון ומיומנויות היסוד של העובדים בישראל: השוואה בין לאומית

# data[].attributes.subject
הפריון ומיומנויות היסוד של העובדים בישראל: השוואה בין לאומית

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
JavaScript is required. This web browser does not support JavaScript or JavaScript in this web browser is not enabled.

To find out if your web browser supports JavaScript or to enable JavaScript, see web browser help.

# data[].attributes.attachment_link.description
מטה המיזם הלאומי ישראל דיגיטלית במערך הדיגיטל הלאומי שבמשרד הכלכלה והתעשייה הוא מיזם ממשלתי השואף לרתום את טכנולוגיות המידע והתקשורת לטובת צמיחה כלכלית, צמצום פערים והפיכת הממשל לחכם, מהיר וידידותי לאזרחים.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בואו ללמוד בקורס מדף זה כיצד לייעל את הוראת המתמטיקה שלכם ולדייק בה באמצעות שימוש בסביבות דיגיטליות הנמצאות ברשת האינטרנט!

קורס זה הינו חלק מתוכנית הפיתוח המקצועי "למידה בהתאמה"- השלמת הקורס בלבד אינה מעניקה נקודות גמול באופן ישיר. לצורך קבלת גמול יש ללמוד קורס זה במסגרת השתלמות.
הקורס פתוח ללמידה חופשית למטרת העשרה וידע (ללא גמול ישיר). מה נלמד?

היכרות עם אתר GeoGebra (גאוגברה).

חשיפה לאתר DESMOS (דסמוס).

היכרות עם אקדמיית קהאן בעברית (Khan Academy).

תיאור:

בקורס זה יערכו המורים היכרות עם אתר GeoGebra (גאוגברה) המכיל חומרי לימוד רבים במתמטיקה במגוון נושאים וילמדו את השימוש בו. יינתן דגש ללימוד דרכי החיפוש, למעקב אחרי מומחים המעלים חומרים לרשת ולבחירת חומרי למידה לתלמידי הכיתה בהתאם לשכבת הגיל ולרמת הכיתה.

המורים יכירו את אתר Desmos (דסמוס), המכיל חומרי הוראה מסוגים שונים, כדוגמת שימוש בשרטוטים מוכנים היכולים לסייע למורה בהקניה ובתרגול החומר בכיתת הלימוד.
- המורים ייחשפו לאקדמיית קהאן בעברית (Khan Academy) וילמדו כיצד למצוא סרטוני הסבר המלווים בתרגולים.

קורסים נוספים שיכולים לעניין אותך

בואו לגלות עולמות חדשים של למידה במגוון רחב של קורסים מעולים:

# data[].attributes.attachment_link.title
סביבות דיגיטליות בהוראת המתמטיקה - היכרות והתנסות - קמפוס IL

# data[].attributes.attachment_link.description
בואו ללמוד בקורס מדף זה כיצד לייעל את הוראת המתמטיקה שלכם ולדייק בה באמצעות שימוש בסביבות דיגיטליות הנמצאות ברשת האינטרנט! קורס זה הינו חלק מתוכנית הפיתוח המקצועי "למידה בהתאמה"- השלמת הקורס בלבד אינה מעניקה נקודות גמול באופן ישיר. לצורך קבלת גמול יש ללמוד קורס זה במסגרת השתלמות.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dז - חדשנות דרך חשיבה עיצובית - קמפוס IL

# data[].attributes.attachment_link.description
בקורס נחשף למתודולוגיית Dז לחדשנות דרך חשיבה עיצובית שפיתח פרופסור עזרי טרזי, מעצב תעשייתי ואיש אקדמיה . תלמדו ותתנסו כצוות רב־תחומי בתהליך פיתוח תוצר או שירות המורכב משבעה שלבים. המתודולוגיה משלבת בתוכה תיאוריות על האינטליגנציות האנושיות, ומקיפה מרכיבים רבים בתהליך.

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
Dז – חדשנות דרך חשיבה עיצובית

# data[].attributes.attachment_link.title
למידה מבוססת משחקים דיגיטליים - קמפוס IL

# data[].attributes.attachment_link.description
בואו להכיר וללמוד כלים דיגיטליים המאפשרים שילוב משחקים בלמידה בביה”ס.
יודגמו מחוללי משחקים מבוססי תבניות מוכנות, מחוללי משחקים ליצירה באופן עצמאי ומחוללי משחקים מתוקשבים הנמצאים ברשת. הלמידה תלווה בסרטוני הסבר, מדריכים, רעיונות ודוגמאות מתחום החינוך.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אנו מזמינים אתכם לחשוב על מקצוע ההוראה מחדש, על תפקידו ועל האפשרויות הטמונות בו. קורס זה מבקש לחשוף בפניכם מודלים פדגוגיים שונים, המייצגים מגוון תפיסות הוראה המותאמות יותר לימינו. דרך שיחות עם מומחים ואנשי חינוך, מדדים תיאורטיים ויישומים נבחן אפשרות להוראה חדשה ואחרת

קורס זה פותח ע"י מכון מופ"ת מה נלמד?

חשיפה תאורטית ויישומית למודלים פדגוגיים עדכניים

תרגול והעשרה של ארגז הכלים הפדגוגיים

הבניה מבוססת של "אני מאמין" פדגוגי אישי

תיאור:

אחד מאתגרי הליבה המלווים מערכות חינוך בישראל ובעולם, הוא השינוי בדרכי ההוראה והלמידה. מאז גיבושה של מערכת החינוך המודרנית שותפים אנשי הגות, מחקר ומעשה בתחום החינוך לביקורת על ההוראה ה"מעבירנית" והלימוד ה"משנן". הם חוברים יחד למאמץ לעצב להם חלופה חווייתית, רלוונטית ובעלת ערך ומשמעות. מאמץ זה התנקז לאין-ספור יוזמות של פדגוגיות חלופיות ובהן תנועת החינוך הפרוגרסיבי, חינוך ולדורף, החינוך הפתוח, פדגוגיות קונסטרוקטיביסטיות, חינוך החשיבה ועוד.

פדגוגיות חלופיות אלה, גם אם הצליחו לספק השראה, נותרו בדרך כלל בשוליים ולא הצליחו לחולל תמורה בליבת מערכות החינוך שנותרה ברובה נאמנה לדרכי ההוראה המסורתיות, בין השאר בשל דבקותם של מורים ומנהלים בדרכי הוראה המוכרות להם והמוטמעות בעשרות שנות תלמידותם.

חשיפת אנשי חינוך לדרכי הוראה-למידה-הערכה חלופיות המאתגרות את אלו המסורתיות עשויה להצמיח שינויים משמעותיים ברמת הכיתה, בית הספר ומערכת החינוך כולה. הקורס מאפשר לציבור המורים שבדרך ובפועל להיחשף להיבטים תאורטיים ומעשיים של חלופות בהוראה, להירתם למאמץ לחולל תמורה בכיתות הלימוד ולהעז ללמד אחרת. כמו כן, מבקש הקורס לאגד עבור כל אחת מהתפיסות הפדגוגיות שיחות עם מומחים ומבט של מורים המיישמים אותן בשטח. הקורס כולל את הנושאים הללו:

מבוא: התפתחות הפדגוגיה המודרנית והחסמים בפני שינוי המובנים במערכת החינוך. תפיסת התפקיד של המורה כמעצב תפיסה ופרקטיקת ההוראה של עצמו

תפיסת הלמידה מוכוונת הפרויקטים או הבעיות (PBL)

תפיסת חינוך החשיבה

תפיסת הלמידה המשחקית והחוץ-כיתתית

הפדגוגיה הביקורתית ושל חינוך פוליטי

תפיסת הפדגוגיה המתבוננת

פדגוגיה פרונטלית (למידה מפורשת)

סיכום: האתגרים העומדים בפני המורה המבקש לחולל שינוי פדגוגי, תוכניות של מערכת החינוך המקדמות מהלכי שינוי ותומכות בהם

מרצה

ד"ר ניר מיכאלי

מרצה | אורנים המכללה האקדמית לחינוך והוראה

ד"ר ניר מיכאלי, כיום רקטור מכללת אורנים ובעבר יושב ראש המזכירות הפדגוגית במשרד החינוך, הוא דוקטור למדיניות ולארגון חינוך, בעל ניסיון מעשי של יותר מעשרים שנה בתחום זה. את דרכו המקצועית החל בשדה החינוך הבלתי פורמלי בתור רכז הדרכה ארצי ובתור מזכ"ל תנועת הנוער "המחנות העולים". בהמשך דרכו עבר לעולם החינוך הפורמלי ושימש מחנך ומורה להיסטוריה ולאזרחות בתיכון האזורי גבעת ברנר. את הניסיון שצבר בעבודה במוסדות חינוך משני הסוגים ניתב לעבודתו בשדה הכשרת המורים, תחילה בתור מרצה וסגן מנהל במכון כרם לחינוך הומניסטי-יהודי, ולאחר מכן בכהונתו בתפקיד ראש החוג לחינוך ובתפקיד דיקן פיתוח פדגוגי במכללת סמינר הקיבוצים. פרסומיו עוסקים במדיניות חינוך ובהכשרת מורים, פדגוגיות חדשניות, חינוך פרוגרסיבי, פדגוגיה לא פורמלית וחינוך לדמוקרטיה ולצדק חברתי. בין פרסומיו שני ספרים שערך: "כן בבית ספרנו: מאמרים על חינוך פוליטי" בהוצאת הקיבוץ המאוחד ומכון מופת. (2014). "שינוי ושיפור במערכות חינוך" בהוצאת מכון ברנקו וייס ואבני ראשה (ביחד עם גל פישר, 2010).

קצת עלי

קורסים נוספים שיכולים לעניין אותך

בואו לגלות עולמות חדשים של למידה במגוון רחב של קורסים מעולים:

# data[].attributes.attachment_link.title
חושבים על הוראה מחדש: מודלים פדגוגיים נבחרים - קמפוס IL

# data[].attributes.attachment_link.description
אנו מזמינים אתכם לחשוב על מקצוע ההוראה מחדש, על תפקידו ועל האפשרויות הטמונות בו. קורס זה מבקש לחשוף בפניכם מודלים פדגוגיים שונים, המייצגים מגוון תפיסות הוראה המותאמות יותר לימינו. דרך שיחות עם מומחים ואנשי חינוך, מדדים תיאורטיים ויישומים נבחן אפשרות להוראה חדשה ואחרת

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
פודקאסטים - אתר הפודקאסטים הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
פיצוחים - פודקאסטים - אתר הפודקאסטים הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.description
הפודקאסט עוסק בלמידה בארגונים מזוויות שונות. מניתוח מודלים עד ראיונות עם אנשים מעניינים בתעשייה.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
כל פרק פרסונה אחרת

פודקאסט לאנשים שרוצים לדעת כל מה שקורה בעולם החינוך

​

גם לכם יש תחושה שמערכת החינוך תקועה? ששום דבר לא משתנה? אז זהו, שהרבה זז והרבה משתנה אבל לא את הכל שומעים ויודעים, בדיוק בשביל זה הקמתי את פרסונה, הפודקאסט הראשון בארץ על חינוך.

​

תראו, חינוך עושים אנשים, לא מערכות ולא נעליים ולכן בכל פרק אני יביא לכם מישהי או מישהו שאני חושב שהם פרסונה שמשפיעה על עולם החינוך וכדאי ליותר אנשים להכיר אותם.

​

אתם מוזמנים לשמוע אותו בשידור ברדיו הבינתחומי בתדר 106.2 FM בכל יום חמישי בשעה 13:00 או באינטרנט ובטלפון באותו יום חמישי שהפרק יעלה לאתר ולאפליקציות השונות.

​

אני מזמין אתכם להצטרף אלי למסע ולחקור וללמוד יחד איך עושים חינוך בעולם החדש.

​

ניב

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
השתלמות מורים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
חשיבה יצירתית

# data[].attributes.attachment_link.title
פודקאסט | פֶּרְסוֹנָה

# data[].attributes.attachment_link.description
כל פרק פרסונה אחרת פודקאסט לאנשים שרוצים לדעת כל מה שקורה בעולם החינוך ​ גם לכם יש תחושה שמערכת החינוך תקועה? ששום דבר לא משתנה? אז זהו, שהרבה זז והרבה משתנה אבל לא את הכל שומעים ויודעים, בדיוק בשביל זה הקמתי את פרסונה, הפודקאסט הראשון בארץ על חינוך.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
הגיע זמן חינוך

# data[].attributes.attachment_link.title
הגיע זמן חינוך - פודקאסטים

# data[].attributes.attachment_link.description
פודקאסט שומעים חינוך: מגוון כתבות בנושא פודקאסט שומעים חינוך במגזין הגיע זמן חינוך, מקום בו מורים ואנשי חינוך בונים את העתיד יחד

# data[].attributes.body
עולם העבודה החדש: ליאור פרנקל מראיין את האנשים עם הקריירות המעניינות ביותר שקיימות

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
העולם החדש | ליאור פרנקל

# data[].attributes.attachment_link.title
פודקאסט עם פופקורן

# data[].attributes.attachment_link.description
אני מראיין אנשים מסקרנים עם קריירה אלטרנטיבית, ושואב מהם את כל מה שלמדו על החיים. תנו לידע שלהם לשדרג לכם את המוח, פעם בשבוע.

# data[].attributes.body
אתר מרכז טאוב לחקר המדיניות החברתית בישראל - סקשן מחקרי החינוך. כאן תוכלי למצוא מחקרים עדכניים בתחומי חינוך וחברה, למצוא סימוכין רלוונטיים ועוד ועוד.

# data[].attributes.attachment_link.description
לחקר המדיניות החברתית בישראל

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
פורטל עובדי הוראה | מרחב פדגוגי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
STEM (ראשי תיבות של Science, Technology, Engineering ו-Mathematics) הוא תהליך למידה רב-תחומי בין מקצועות הליבה במדעים המבוסס על ההבנה שאין באמת הפרדה דיסציפלינרית בין המקצועות השונים.

תוכניות לימוד המבוססות על גישת STEM הן מהמובילות והחדשניות בעולם. תחומי הלימוד הנכללים ב-STEM נחשבים כיום לפורצי דרך, מהווים זרז בהכשרת דור ה- Start-Up הבא, מסייעים בצמצום פערים חברתיים ובהענקת מוכנות מקצועית ועיונית לקראת תעסוקה בחברה.

מטרת הלמידה בגישת STEM היא שכלל התלמידים יהיו מסוגלים לתפקד כאזרחי העתיד בהצלחה בעולם מתפתח טכנולוגית. השכלה מוצלחת של STEM בלימודי בתי הספר כוללת היבטים שונים של אוריינות - הידע וההבנה של מושגים מדעיים ומתמטיים והתהליכים הנדרשים לקבלת החלטות, השתתפות בנושאים אזרחיים ותרבותיים ובכלכלה יעילה.

למידה בגישת STEM מתאפיינת בידע של מושגי מפתח וביכולת לקשר ידע זה בין הדיסציפלינות. בנוסף, מתאפיינת אוריינות STEM בניתוח בעיות רלוונטיות לחיי היום־יום של הלומד ושל החברה, ובפתרון בעיות אלה.

הוראת STEM מבוססת על האתגרים המפורטים ביעדים לפיתוח בר קיימא 2030: חיסול העוני והרעב, אנרגיה מתחדשת וכיוצ"ב, ועל האתגרים הגדולים בתחום ההנדסה, כגון: פיתוח תרופות, מציאות מדומה, אינפורמטיקה לבריאות, מרחב סייבר מאובטח, הנדסה וכלים לתגליות מדעיות.

# data[].attributes.attachment_link.title
חינוך ל-STEM | מדע וטכנולוגיה יסודי | מרחב פדגוגי| פורטל עובדי הוראה

# data[].attributes.attachment_link.description
STEM (ראשי תיבות של Science, Technology, Engineering ו-Mathematics) הוא תהליך למידה רב-תחומי בין מקצועות הליבה במדעים המבוסס על ההבנה שאין באמת הפרדה דיסציפלינרית בין המקצועות השונים. תוכניות לימוד המבוססות על גישת STEM הן מהמובילות והחדשניות בעולם. תחומי הלימוד הנכללים ב-STEM נחשבים כיום לפורצי דרך, מהווים זרז בהכשרת דור ה- Start-Up הבא, מסייעים בצמצום פערים חברתיים ובהענקת מוכנות מקצועית ועיונית לקראת תעסוקה בחברה.

# data[].attributes.attachment_link.title
יוזמה - מרכז לידע ולמחקר בחינוך

# data[].attributes.attachment_link.description
מרכז לידע ולמחקר בחינוך

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מכון דוידסון לחינוך מדעי

# data[].attributes.attachment_link.title
מכון דוידסון מציג: העתיד של חדשות המדע. בעברית

# data[].attributes.attachment_link.description
חדשות מדע, כתבות עומק על מדע, היסטוריה של המדע, שאלות מומחים ועוד. מכון דוידסון - מתחברים למדע

# data[].attributes.headline
STEM2021: המסמך עוסק בסוגיות: מהו חינוך בגישת STEM אינטגרטיבי? מהן מיומנויות ה-STEM? איך מנהלים חינוך בגישת STEM?

# data[].attributes.subject
STEM2021: המסמך עוסק בסוגיות: מהו חינוך בגישת STEM אינטגרטיבי? מהן מיומנויות ה-STEM? איך מנהלים חינוך בגישת STEM?

# data[].attributes.body
פרסום אודות פדגוגיה משולבת של STEM במסגרת פרויקט STEAM IT של בית הספר האירופאי. המטרה היא לספק סקירה של מחקרי ספרות מדעיים הקיימים בנושא תוך הנחת היסוד לפיתוח מסגרת החינוך המשולבת הראשונה של STE(A)M

# data[].attributes.body
סקירת יישום STEM במגוון מדינות ברחבי הגלובוס

# data[].attributes.attachment_link.description
מצגת לימודי STEM בראיה מערכתית

# data[].attributes.body
אסופת מאמרים בעברית ובאנגלית

# data[].attributes.body
קהילת "למידה ארגונית"

# data[].attributes.attachment_caption
 בדיקת יישום מיומנויות של המאה ה 21- המקדמות מצוינות ב- STEM במערכות חינוך מתקדמות ברחבי העולם

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
לינק אל הפרסום המלא.
המאה ה 21- מתאפיינת בשינויים מהירים בתחומים רבים של החיים: גלובליזציה, הגירה, התפתחות טכנולוגית ותקשורתית, שינויים בידע, במידע, ובמאפייני שוק העבודה. מיומנויות המאה ה 21- מגדירות את הכישורים ואת יכולות הלמידה שמערכות החינוך מעוניינות להקנות לבוגריהן, על מנת לעודד השתלבות מיטבית בחברה ובעולם התעסוקה. המיומנויות החדשות הכרחיות לצורך עמידה בדרישות המשתנות של שוק העבודה והחברה, כפי שמדגימה ביתר שאת תקופה זו של אי ודאות בשל מגפת הקורונה והעתיד הלא ברור שמעבר לה.

לבקשת יוזמת 5פי 2, התמקדנו במחקר זה במיומנויות המקדמות מצוינות בתחומי ה-STEM
Science, Technology, Engineering & M athematics

1. עבודת צוות, שיתוף פעולה ושותפות, תקשורת בין אישית

2. למידה עצמית, למידה לאורך החיים

3. פתרון בעיות מורכבות, חשיבה ביקורתית

4. יזמות, חדשנות, יצירתיות

5. גמישות מחשבתית ורגשית, כושר הסתגלות מהיר, חוסן נפשי

6. מודעות בין תרבותית, כשירות גלובאלית, הכלת השונה

7. לקיחת אחריות וקבלת החלטות, מודעות אתית ומוסרית

מיומנויות אלו מוגדרות כמיומנויות משמעותיות במאמרים, דוחות מחקר, אתרים, ספרים, כנסים ועל-ידי רוב רובם של החוקרים והעוסקים בתחום בארץ ובעולם. אולם, מעבר למספר מצומצם של "איי מצוינות",מיומנויות אלה אינן מוטמעות במערכת החינוך של מדינת ישראל. לאור זאת נתבקשנו לבדוק מהם הגורמים התורמים ליישום מיומנויות המאה ה 21- המקדמות מצוינות בתחומי ה- STEM )להלן: מיומנויות המקדמות מצוינות ב- STEM ( במערכות חינוך מתקדמות בעולם. בחרנו לחקור זאת במערכת העל-יסודית, בדגש על בתי-הספר התיכוניים, בחמש מדינות: אסטוניה, פינלנד, סינגפור, הולנד ומחוז אונטריו בקנדה.
שאלות המחקר הן:

1. האם וכיצד גובשו מיומנויות המקדמות מצוינות בתחומי ה- STEM בהתאם לצרכי הכלכלה והחברה במדינות המחקר.

2. האם ועד כמה מיושמות מיומנויות אלו בתוכניות הלימודים הלאומיות.

3. האם ועד כמה מיושמות מיומנויות אלו בתהליכי ההערכה והמדידה של מערכת החינוך.

במסגרת המחקר נבחנו תהליכי הגיבוש וההחלטה על המיומנויות; תכני ושיטות ההוראה, הלמידה, ההתנסות וחומרי הלימוד כפי שהם מפורטים בתוכניות הלימודים; היבטים מרכזיים במערכת הבחינות הלאומיות
לרבות גילאי הנבחנים, יעדי ושיטות ההערכה, מרכוז ההערכה או ביזורה, פרסום והנגשת התוצאות לתלמידים, הורים, צוות חינוכי, מקבלי החלטות וקובעי מדיניות.
להלן המסקנות והתובנות המרכזיות שנמצאו במסגרת המחקר:

המיומנויות לעיל הופיעו בניסוחים זהים או דומים מאוד למיומנויות המקדמות מצוינות בתחומי ה- STEMכפי שצוינו בתוכניות הלימודים, ההערכה והמדידה של מערכות החינוך המתקדמות של מדינות המחקר.
בעת זו של מגפת הקורונה התחדדה חשיבותן של מיומנויות אלו בכלל, ושל המיומנויות של גמישות מחשבתית ורגשית, יזמות/חדשנות/יצירתיות, ושיתוף פעולה ושותפות בפרט, ויש הרואים בהן כמיומנויות הישרדותיות של ממש.

קיימת הסכמה רחבה כי תכנון ויישום של תהליך מובנה, שיטתי ומתמיד תורם משמעותית ליישום המיומנויות במערכת החינוך. התהליך הכולל מיפוי וזיהוי של המיומנויות, פיתוח תכנים וחומרי לימוד והוראה, גיבוש שיטות הוראה, למידה והתנסות, ופיתוח דרכי ההערכה ומדידה, נמשך לפחות שלוש שנים, במחזוריות של שש עד עשר שנים. התהליך צריך להיות משתף ומשותף לכלל בעלי העניין הרלבנטיים: קובעי מדיניות ומקבלי החלטות במשרד החינוך ובמשרדי ממשלה רלבנטיים אחרים, מנהלי בתי-ספר, מורים מובילים, הורים, תלמידים, אנשי תעשיה ומשק, ארגוני מורים, מנהלי אגפי חינוך ברשתות המקומיות, מומחים וחוקרים באקדמיה, אנשי אתיקה, מוסר ופילוסופיה בחינוך ואנשי ציבור.

צמצום הנושאים התוכניים של מקצועות ה- STEM בתוכניות הלימודים ושילוב המיומנויות בצמידות לנושאי הלימוד הרלבנטיים, מסייעים בהטמעת המיומנויות וביישומן.
פיתוח, פרסום והנגשה של חומרי לימוד, הוראה והתנסות מגוונים לאוכלוסיות שונות, וכן של דרכי הערכה ומדידה עם מחוונים מפורטים, מקדמים גם כן את הטמעת המיומנויות. לצד זאת הוענקה אוטונומיה פדגוגית וניהולית דיפרנציאלית לבתי-הספר על פי הבשלות והמוכנות לקבל אחריות שכזו( לגורמי השטח ברשות המקומית, ברשת החינוך ובבתי-הספר עצמם.). מתן אמון בצוותי ההוראה בבתי-הספר מחייב שקיפות מחד וסמכות מאידך, ועמידה ביעדים ובמדדים, שהוסכמו על-ידי גורמי משרד החינוך ומנהלי בתי-הספר.
לרשות בתי-הספר הועמדו הכלים, התקציב ואנשי המקצוע (מורים מנהיגים ומובילים מבתי-ספר אחרים)הנדרשים לצורך הצלחת התהליך.

ניסוח המיומנויות בתוכניות הלימודים הוא במונחים התנהגותיים ביצועיים, ומציין בצורה ברורה ובהירה את הנדרש מהתלמידים לבצע על מנת לשקף את רמת השליטה במיומנויות שרכשו. בנוסף, ניסוח של כלל מסמכי התוכנית ליישום מיומנויות המאה ה -21 (ניירות עמדה ומטה, תוכניות לימודים, חומרי וכלי לימוד והוראה, דרכי הערכה ומדידה ועוד) בלשון פשוטה ולא מליצית, הברורה, ממוקדת ומובנת למורה מן השורה ולכלל הציבור, מעלה את אמון הציבור במערכת החינוך ותמיכתו בה בהטמעת המיומנויות.
בכל מערכות החינוך המתקדמות שנבדקו במחקר פותחו ויושמו מקצועות לימוד בין-תחומיים ורב- תחומיים כמו: קיימות, טכנולוגיה וחיים, בריאות וגלובליזציה. תחומי לימוד אלו מזמנים אפשרויות קלות וטבעיות יותר לשילוב מיומנויות המקדמות מצוינות STEM בתכנים, בשיטות ההוראה והלמידה, בסביבות ההתנסות, ובדרכי ההערכה המעצבת והמסכמת. כמו כן פותחו ויושמו שיטות הוראה ולמידה חדשניות כגון שיטת למידה מבוססת פרויקטים בסביבות makers ובשילוב האקתונים; הוראה, אימון וחונכות על-ידי מספר מורים למספר מקצועות (כמו מקצועות מדע וטכנולוגיה) ביחד; התייחסות של מורי מתמטיקה ומדעים ליישומים בתחומי החיים והטכנולוגיה, והתייחסות של מורי הטכנולוגיה לעקרונות המדעיים והמתמטיים ביישומים רלבנטיים לעולם התלמידים.

הערכה ומדידה הן בעלות תפקיד משמעותי בעיצוב התנהגות ובכללה למידה. כיוון שתהליך ההערכה נעשה לשם הלמידה עצמה ולא רק לסיכום הלמידה, על ההערכה להתבצע כחלק בלתי נפרד מתהליך הלמידה. במדינות המחקר שולבה ההערכה התהליכית המעצבת על-ידי המורים בבתי-הספר וגורמים חיצוניים )אנשי תעשייה וחברה, מפקחים ומדריכים, אנשי אקדמיה(עם ההערכה המסכמת של המבחנים הלאומיים והמבחנים הבין-לאומיים. דרכי ההערכה הן מגוונות) צפייה בתהליך הלמידה וההתנסות, ראיונות עם התלמידים, הצגה מנומקת ומבוססת נתונים אישית וקבוצתית, מבחנים עם שאלות פתוחות וסגורות ועוד וכלי ההערכה העומדים לרשות הצוות החינוכי כוללים מחוונים ברורים המקלים על הערכת רמת השליטה של התלמידים במיומנויות שרכשו. ממצאי המחוונים ניתנים להצגה על סרגלי פרופילים של התלמידים, ובכך להאיר על היבטים שונים של שליטת התלמיד במיומנויות מקדמות מצוינות ב- STEM . המידע הנצבר בתהליכי ההערכה מונגש ומשרת את המורים, התלמידים, ההורים, המוסדות להשכלה גבוהה, מקבלי החלטות והציבור בכללותו.

שילוב הקניית המיומנויות מקדמות מצוינות ב- STEM גם ב חינוך הבלתי פורמלי כגון חוגים, מוזיאונים, ומרכזי מחקר חיצוניים, באופן מתואם ומוסדר עם הקנייתן בחינוך הפורמלי, עשוי לקדם משמעותית את הקניית המיומנויות. באופן דומה נראה כי גם שילוב פעולה עם מערכת ההשכלה הגבוהה להכללת מיומנויות המאה ה 21- בכלי המיון ותנאי הקבלה למוסדות הלימוד המתקדמים, וכן למידה מכלי ההערכה והמיון של מיומנויות המאה ה 21- הנהוגים בצה"ל יכולים לסייע בהטמעת המיומנויות במערכת החינוך ובאוכלוסייה כולה.

פרסומים נוספים שיכולים לעניין אותך

# data[].attributes.attachment_link.title
Examining the implementation of 21st century skills that promote excellence in STEM

# data[].attributes.attachment_link.description
לינק אל הפרסום המלא. המאה ה 21- מתאפיינת בשינויים מהירים בתחומים רבים של החיים: גלובליזציה, הגירה, התפתחות טכנולוגית ותקשורתית, שינויים בידע, במידע, ובמאפייני שוק העבודה. מיומנויות המאה ה 21- מגדירות את הכישורים ואת יכולות הלמידה שמערכות החינוך מעוניינות להקנות לבוגריהן, על מנת לעודד השתלבות מיטבית בחברה ובעולם התעסוקה.

# data[].attributes.body
קהילת מורים ומורות מקדמי STEM

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בעשור האחרון אנו עדים למגמות טכנולוגיות, דמוגרפיות ואחרות שעתידות להשפיע במובנים רבים על שוק העבודה. חלק מהשינויים ניכרים בשוק העבודה כבר היום, ואילו אחרים צפויים לבוא לידי ביטוי בעתיד. גורמים שעוסקים בעולם התעסוקה מכירים בחשיבות הזיהוי המוקדם של מגמות השינוי, ובצורך להתאים את כוח האדם ואת ההון האנושי לצרכים המשתנים בשוק העבודה.

ההתפתחויות הטכנולוגיות והשינויים המדעיים צפויים להשפיע על הרכב המקצועות בשוק העבודה. חלקם, משפיעים עליו כבר היום. תוספת של רכיבים טכנולוגיים ודיגיטליים ברבים מהמקצועות הקיימים משנה את מהות העבודה, ואת הכישורים שנדרשים לה, ומאלצת את העובדים לעדכן את הכשרותיהם כדי להישאר רלוונטיים. תחזיות מראות, שבשני העשורים הבאים אוטומציה צפויה להחליף את העובדים במקצועות בעלי אופי שגרתי, ואילו התפתחויות בתחום המחשוב והאינטרנט יעודדו את צמיחתם של מקצועות מורכבים שמתאפיינים ביצירתיות ובדרישה לעובדים בעלי מיומנויות וכישורים גבוהים.

כניסתן של אוכלוסיות חדשות לכוח העבודה עתידה להפוך אותו למגוון יותר, כך שיכלול אוכלוסיות מבוגרות, מהגרים ועובדים משלל תרבויות. בישראל, אנו עדים לעלייה בשיעור הערבים והחרדים בכוח העבודה. הציפייה היא, שמגמה זו תמשיך גם בעתיד. יש מי שחוששים מכניסתן של אוכלוסיות לא מיומנות לכוח העבודה, אך רבים מסמנים את היתרונות החברתיים והכלכליים שטמונים באוכלוסייה מגוונת של עובדים ומעודדים מעסיקים להיערך לכך.

עלייה בשיעורם של הורים צעירים, ילידי דור ה-Y ואחרים ששואפים לאיזון בין העבודה לחיים הפרטיים, תעודד שינויים במבנה העבודה המסורתי. הוא יהפוך לגמיש ולנזיל יותר. כבר היום, אנו עדים ליותר ויותר עובדים שעובדים מרחוק ולצמיחתן של צורות העסקה חדשות, שמתאפיינות ביחסים גמישים בין עובד למעסיק ובתזוזות רבות לאורך הקריירה שכוללות מעבר בין מעסיקים והחלפת מקצוע. שינויים אלה מאתגרים את היחסים המסורתיים בין העובד למעסיק, שהתאפיינו בקשר לינארי, ארוך טווח ומחייב בין שני הצדדים, אך גם את האופן שבו מגדיר העובד מהי התפתחות קריירה רצויה - כדפוס לינארי או כדפוס גמיש וקופצני.

השינויים שצפויים מדגישים את הצורך של העובד להסתגל באופן מתמשך להתפתחויות הטכנולוגיות ולהתאים את כישוריו לצרכים המשתנים של שוק העבודה. אוריינות טכנולוגית, גמישות ויכולת הסתגלות לשינויים, אינטליגנציה רגשית ויכולת עבודה בצוות, מסומנות כמיומנויות חיוניות ובסיסיות לרבות מהמשרות בעשור הבא. במקביל, בעולם שבו מתקיימים יחסי עבודה גמישים ודפוס התפתחות הקריירה הוא גמיש וקופצני, ייאלץ העובד לפתח מיומנויות ניהול קריירה ולפעול באופן פרו־אקטיבי כדי לשרוד במסגרות תעסוקה אלה.

מערכות החינוך, ההשכלה הגבוהה וההכשרות המקצועיות הן כלים מרכזיים להתמודדות עם אתגרי העתיד. התחזית, שהעובד החדש יצטרך להתאים באופן תדיר ומתמשך את כישוריו לצרכים המשתנים של שוק העבודה, הביאה כותבים רבים להמליץ על היערכות מחודשת של מערכת החינוך ושל ההכשרה המקצועית, ועל מעבר מגישה שתומכת ברכישת השכלה באופן חד־פעמי לפני הכניסה לשוק העבודה, לגישה שתומכת בלמידת מיומנויות ועדכונן לאורך החיים. כדי לאפשר זאת, רואים העוסקים בתחום צורך בחשיבה מחודשת על צורת ועל תוכני ההוראה במוסדות החינוך כך שיאפשרו הקניית מיומנויות למידה בנוסף לתכנים, וביצירת תיאום בין כלל המערכות המעורבות - מערכות החינוך וההכשרה, המעסיקים, הלומדים והעובדים - כך שתהיה התאמה בין השכלתם והכשרתם של העובדים לבין צורכי המשק המשתנים.

לאחר שאמרנו זאת, תלויה ועומדת שאלת האחריות על עדכונם המתמשך של הידע ושל מיומנויותיו של העובד במסגרת הלמידה שלאורך החיים. מרבית ההמלצות מטילות אחריות משותפת על המדינה, על המעסיק ועל האזרח: על המעסיקים להכשיר את העובדים לדרישות המשתנות של המקצוע; על העובדים לקחת אחריות על עדכון המיומנויות והכישורים שלהם כדי להישאר רלוונטיים; ואילו על המדינה לאפשר זאת באמצעות מנגנוני חקיקה ורגולציה (ראו למשל, המלצת מועצת האיחוד האירופי מ-2008 והערכת שוק העבודה בבריטניה לשנת 2030).

בחלק מהמדינות כבר מתקיים שיתוף פעולה בין מוסדות החינוך וההכשרה לבין המעסיקים, לשם יצירת התאמה טובה יותר בין ביקוש להיצע. ישנן מערכות חינוך שתומכות בלימוד מיומנויות למידה ומעודדות למידה לאורך החיים. ההערכות מראות, שבישראל טרם חלחל למערכת החינוך המסורתית מושג הלמידה לאורך החיים. דומה, כי יש צורך להדק את ההתאמה בין מערכות החינוך וההכשרות המקצועיות לבין דרישות שוק העבודה.
לדוח המלא באתר של ג'וינט-ישראל

# data[].attributes.attachment_link.title
עתיד עולם העבודה: סקירת מגמות מרכזיות " Brookdale ברוקדייל

# data[].attributes.attachment_link.description
בעשור האחרון אנו עדים למגמות טכנולוגיות, דמוגרפיות ואחרות שעתידות להשפיע במובנים רבים על שוק העבודה. חלק מהשינויים ניכרים בשוק העבודה כבר היום, ואילו אחרים צפויים לבוא לידי ביטוי בעתיד. גורמים שעוסקים בעולם התעסוקה מכירים בחשיבות הזיהוי המוקדם של מגמות השינוי, ובצורך להתאים את כוח האדם ואת ההון האנושי לצרכים המשתנים בשוק העבודה.

# data[].attributes.headline
קהילת "טכנולוגיות למידה בהישג יד"

# data[].attributes.subject
קהילת "טכנולוגיות למידה בהישג יד"

# data[].attributes.headline
דף הפייסבוק של חברת "מתודיקה" - שווה לעקוב

# data[].attributes.subject
דף הפייסבוק של חברת "מתודיקה" - שווה לעקוב

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
פתרון בעיות מעולם לא היה קל יותר! הצטרפו לקורס שמלמד ומפתח כישורי חשיבה חישובית הניתנים ליישום בתהליכי פתרון בעיות בכל תחומי הדעת ותחומי החיים. בקורס נלמד להסתכל על תהליכים חישוביים, לנתחם ולפתח עבורם סימולציות בסביבת האנימציה סקראץ' (Scratch).

מה נלמד?

מה הם כישורי ה"חשיבה חישובית" הנדרשים לכולם

ליישם את כישורי החשיבה בפתרון בעיות

לזהות תהליכים חישוביים בעולם

לפתח תסריטים צבעוניים ודינמים המדמים תהליכים חישוביים בכל תחום שתבחרו בסביבת קוד מבוססת בלוקים סקראץ' (Scratch)

תיאור:

חשיבה חישובית מוזכרת כאחת ממיומנויות החשיבה הנדרשות לכל אזרח ואזרחית במאה ה- 21, היכולה בנוסף להעשיר לומדים ולתמוך בתהליכי למידה בכל התחומים. על-פי פרופסור ג'נט ווינג (Wing, 2014), לשעבר סגנית נשיא וראש מחלקת המחקר הבינלאומי של מיקרוסופט:
"חזוני למאה ה-21: חשיבה חישובית תהיה מיומנות בסיסית בה ישתמש כל אדם בעולם. ליכולת האנליטית של ילד אנו חייבים להוסיף חשיבה חישובית, בנוסף לכישורי הקריאה, הכתיבה והחשבון האריתמטי. חשיבה חישובית כרוכה בפתרון בעיות, עיצוב מערכות, והבנת התנהגות אנושית על ידי שאיבה מן התפיסות העיקריות של מדעי המחשב. משמעותה של חשיבה כמו מדען מחשב רחבה הרבה יותר מהיכולת לתכנת מחשב. היא דורשת יכולת הפשטה, ובעקבותיה - לחשוב בו-זמנית במספר רמות הפשטה."

הקורס יעסוק במושג "חשיבה חישובית" תוך כדי הקניית מיומנויות חשיבה, תרגולן, ויישומן בפיתוח תסריטים (סימולציות) בסביבת הפיתוח Scratch. סביבת למידה זו היא דינאמית ופתוחה לשימוש לכל ללא תשלום. הסביבה מבוססת על תכנות בבלוקים מוכנים ומשתמשים בה ברחבי העולם.

בקורס ישולב הפן המושגי/עיוני יחד עם הפן המעשי/יישומי. מטרת הפן העיוני היא לפתח הבנה מעמיקה ומשמעותית ביחס לכישורי החשיבה. מטרת הפן המעשי היא לרכוש מיומנויות בפיתוח אלגוריתמים בסביבה דיגיטלית המפתחת רבדים נוספים של כישורי החשיבה.

המשימה המרכזית של הקורס היא פיתוח תסריט המדמה תהליך חישובי על פי בחירה אישית ובכל תחום. הפיתוח יאפשר ליישם את כישורי החשיבה החישובית שנלמדו בקורס, ואף להעמיק בהם, הן בהיבט העיוני והן בהיבט המעשי. הפיתוח יהיה בשלבים מובנים ובליווי הנחייה.

בקורס מוצגות דוגמאות ממגוון תחומים כך שכל לומד/ת יוכל/תוכל להתחבר אליהן. הלמידה היא הדרגתית ופעילה תוך תרגול מתמיד.

מרצה

ד"ר נוע רגוניס

ד"ר נוע רגוניס מרצה בכירה במכללה האקדמית בית ברל. בוגרת תואר ראשון במדעי המחשב-מתמטיקה מאוניברסיטת בר-אילן, תואר שני ושלישי בהוראת מדעי המחשב מהמחלקה להוראת המדעים במכון ויצמן, ומחקר פוסט-דוק בפקולטה לחינוך למדע וטכנולוגיה בטכניון. בעלת ניסיון רב בהוראת מדעי המחשב בתיכון ובאקדמיה, מומחית בפדגוגיה של הוראת מדעי המחשב, החוקרת ומפרסמת בתחום זה. מלמדת מזה שש שנים קורסים בנושא "חשיבה חישובית" ופרסמה ניירות עמדה בתחום.

קצת עלי

מרצה

פרופ' אורית חזן

פרופ' אורית חזן היא חברת סגל בפקולטה לחינוך למדע וטכנולוגיה בטכניון משנת 2000. תחום המחקר שלה הוא הוראת מדעי המחשב, הנדסת תוכנה ומדעי הנתונים. בשנים 2007-2010 כיהנה כיו"ר וועדת המקצוע של מדעי המחשב בתיכון בישראל. בשנים 2011-2015 פרופ' חזן כהנה בתפקיד דיקנית הפקולטה. בשנים 2017-2020 כהנה פרופ' חזן בתפקיד דיקנית לימודי הסמכה של הטכניון. פרטים נוספים ניתן למצוא ב אתרה האישי.

קצת עלי

עוזרת הוראה

ד"ר איילת בוקאי

ד"ר איילת בוקאי, רופאת שיניים שעשתה הסבה להנדסת תכנה, ולאחרונה הסבה להוראת מדעי המחשב בבית ברל שם נחשפה לנושא החשיבה החישובית. בוגרת רפואת שיניים באוניברסיטת תל-אביב, שנת 1990 ועבדה שנים רבות כמנהלת מרפאה בקופת חולים כללית ומרפאה פרטית. ב2002 סיימת תואר שני בהנדסה תכנה ב National University שבקליפורניה, שם עבדה כמתכננת ומעצבת אתרי אינטרנט. בשנים האחרונות לפני ההסבה להוראה עבדה בתעשיות המד-טק בישראל.

קצת עלי

קורסים נוספים שיכולים לעניין אותך

בואו לגלות עולמות חדשים של למידה במגוון רחב של קורסים מעולים:

# data[].attributes.attachment_link.title
חשיבה חישובית - קמפוס IL

# data[].attributes.attachment_link.description
פתרון בעיות מעולם לא היה קל יותר! הצטרפו לקורס שמלמד ומפתח כישורי חשיבה חישובית הניתנים ליישום בתהליכי פתרון בעיות בכל תחומי הדעת ותחומי החיים. בקורס נלמד להסתכל על תהליכים חישוביים, לנתחם ולפתח עבורם סימולציות בסביבת האנימציה סקראץ' (Scratch). מה נלמד?