# data[].attributes.body
JE VRSTA  ENDOCITOZE , PRI CEMU CELIJE  AKTIVNIM TRANSPORTOM UNOSE MOLEKULE  VECE MASE KROZ MEMBRANU NAKON CEGA CE CELIJA KOJA JE USLA FAGOCITOZOM DA SE RAZLOZI POD UTICAJEM CELIJSKE MEMBRANE
SLIKA: celije u kojima se vrsi varenje hrane kod sundjera

# data[].attributes.body
PODSETIMO SE
1. ZASTO SE KOD ZIVOTINJA TOKOM EVOLUCIJE RAZVILA CULA,NERVNI SISTEM I EFIKASNI NACIN KRETANJA?
2. OBJASNITE STA JE HOLOZOJSKI NACIN ISHRANE?
3.KOJA JE RAZLIKA IZMEDJU DISANJA I RAZMENE GASOVA?

# data[].attributes.body
Automobili trose benzin. Kucni aparati rade na struju. Rakete rade na raketno gorivo.Sve to se krece ili radi trosi neko gorivo,pretvarajuci ga u ENERGIJU.
Zivi organizmi koriste hranu koju pretvaraju u energiju, zahvaljujuci kojoj obavljaju sve zivotne procese.
HRANA JE GORIVO ZIVIH BICA
Mi danas razlikujemo:
AUTOTROFNU ISHRANU-to su uglavnom biljke i mikroorganizmi koji sami stvaraju hranu
HETEROTROFNI ORGANIZMI-zivotinje i covek koji se hrane gotovom hranom
SAPROFITI-hrane se uginulim delovima biljaka i zivotinja
PARAZITI- su uglavnom mikroorganizmi koji se hrane koji se hrane na racun domacina  u cijem telu ili na cijem telu zive. Mogu biti izazivaci bolesti

# data[].attributes.headline
PREMA OBLIKU I POREKLU DOSTUPNE HRANE, ODNOSNO PREMA NACINU NA KOJI ZIVOTINJE DOLAZE DO NJE,MOZEMO RAZLIKOVATI 6 OSNOVNIH VIDOVA ISHRANE

# data[].attributes.subject
PREMA OBLIKU I POREKLU DOSTUPNE HRANE, ODNOSNO PREMA NACINU NA KOJI ZIVOTINJE DOLAZE DO NJE,MOZEMO RAZLIKOVATI 6 OSNOVNIH VIDOVA ISHRANE

# data[].attributes.body
NEKE AJKULE, SKOLJKE..

# data[].attributes.body
VEOMA RASPROSRTRANJENA  I ZNACAJNA MEDJU  VODENIM  ZIVOTINJAMA
KAKO  SESILNE TAKO I ZIVIOTNJE KAO STO SU KITOVI I NEKE AJKULE

# data[].attributes.body
ZIVOTINJA KOJA SE HRANI FILTRACIJOM UVEK IMA STRUKTURE KOJE SU SPECIJALIZOVANE ZA TO/
BILO U OBLIKU SITA,RESETKE ILI PERA. TO MOGU BITI I EKSTREMITETI,POSEBNO GRADJENO ZDRELO ITD.

# data[].attributes.body
POSTO VODA STRUJI KROZ NJIH,ONE OBAVLJAJU I
RAZMENU GASOVA

OVAKAV NACIN ISHRANE JE VEOMA EFIKASAN

# data[].attributes.body
1.FILTRACIJA
2.HERBIVORNA ISHRANA
3.PREDATORSTVO
4.PARAZITIZAM
5.DETRITIVORNA ISHRANA
6.MUTUALIZAM

# data[].attributes.body
PANDA KAO HERBIVOR, KOSCI...

# data[].attributes.body
(u sirem smislu) PODRAZUMEVAMO HRANJENJE ORGANIZMIMA KOJI VRSE FOTOSINTEZU (BILJKE I ZELENE ALGE)

# data[].attributes.headline
ODBRAMBENI MEHANIZMI  BILJAKA OD UNISTENJA

# data[].attributes.subject
ODBRAMBENI MEHANIZMI  BILJAKA OD UNISTENJA

# data[].attributes.body
1.SEKUNDARNI METABOLITI
/SUPSTANCE  KOJE SU STETNE ILI OTROVNE ZA ZIVOTINJE
2. PRISUSTVO POLIMERA ZA KOJE VECINA ZIVOTINJA NEMA ODGOVARAJUCE  ENZIME KOJI MOGU DA IH RAZGRADE I ISKORISTE
3. BILJNA HRANA JE KABASTA I SADRZI ODNOS UGLJENIH HIDRATA I PROTEINA KOJI NIJE IDEALAN ZA POTREBE ZIVOTINJA

# data[].attributes.body
METABOLIZAM HERBIVORA JE EVOLUIRAO U SMERU PREVAZILAZENJA  OVIH NEDOSTATAKA, STO JE PODRAZUMEVALO MUTUALISTICKI  SIMBIOTSKI ODNOS S NEKIM PROKARIOTIMA ILI PROTISTIMA ALI I USLOZNJAVANJE CREVNOG SISTEMA

# data[].attributes.body
TIGAR KAO PREDATOR

# data[].attributes.body
PODRAZUMEVA ISHRANU DRUGIM ZIVOTINJAMA , KOJE LOVCI /
PREDATORI   MORAJU DA PRONADJU, UHVATE I UBIJU.

# data[].attributes.body
1. ZIVOTINJE AKTIVNO TRAZE I JURE PLEN
2. ZIVOTINJE KOJE VREBAJU, PRIKRIVENE, CEKAJUCI DA PLEN DODJE DO NJIH

# data[].attributes.body
KADA ZELIMO DA ISTAKNEMO JACE ILI SLABIJE DEJSTVO SLEKCIONIH FAKTORA KORISTIMO SELEKCIONI PRITISAK
PREDATORSTVO DELUJE KAO SELEKCIONI PRITISAK KAKO NA LOVCE TAKO I NA PLEN
PREDATORSTVO U EVOLUCIJI DOVODI I DO NASTANKA OTROVA KAKO KOD PLENA , TAKO I KOD LOVCA

# data[].attributes.body
PODRAZUMEVA ISHRANU TKIVIMA ILI TELESNIM TECNOSTIMA ZIVOTINJA ILI BILJAKA
ALI PARAZITI  OBICNO NE UBIJAJU SVOG DOMACINA

# data[].attributes.body
SE OBICNO PRIVREMENO ZAKACE ZA DOMACINA, DOK NE UNESU DOVOLJNU KOLICINU HRANE

# data[].attributes.body
ZIVE UNUTAR TELA DOMACINA NA CIJIM SE TKIVIMA HRANE

# data[].attributes.body
1.TOKOM EVOLUCIJE PARAZITI UPROSCAVAJU GRADJU, TJ REDUKUJU ORGANE KOJI IM NISU BITNI ZA OPSTANAK
2. RAZVIJAJU OSOBINE ZA PRONALAZENJE DOMACINA
KOD EKTOPARAZITA SU TO :
CULA, HEMORECEPTORI
KOD ENDOPARAZITA  JE TO USLOZNJAVANJE ZIVOTNOG CIKLUSA
NPR, POSTOJANJE PRELAZNOG DOMACINA.
3. EVOLUIRAJU ,TAKO STO SMANJUJU SANSU DA IH DOMACIN OTKRIJE I ODBACI. NPR PIJAVICE , KRPELJI KOMARCI U PLJUVACKI IMAJU ANESTETIK PA IH DOMACIN NE OSETI

# data[].attributes.body
KISNA GLISTA KAO DETRIVOR,GRINJE, NEKE STONOGE

# data[].attributes.body
DETRIVORNA ISHRANA JE ISHRANA DETRITUSOM TJ. NEZIVIM OSTACIMA ZIVIH BICA.
DETRITUS JE DOMINANTNO BILJNOG POREKLA

# data[].attributes.body
1.KISNA GLISTA NESELEKTIVNO JEDE DETRITUS, PREPUSTAJUCI SVOM CREVU DA APSORBUJE I SVARI ONO STO JE ISKORISTIVO.
2. "PREBIRAJU PO DJUBRETU" I UZIMAJU CESTICE KOJE SU IM HRANLJIVE (KRABE)
OVAKVA HRANA JE DOSTUPNA U DOVOLJNOJ KOLICINI

# data[].attributes.body
1. DETRITUS NA KOPNU IMA NISKU HRANLJIVU VREDNOST
2. DELIMICNO RAZLOZENA HRANA U SEBI SADRZI  PARAZITSKE ORGANIZME  ILI TOKSICNE MATERIJE
MORALI SU DA RAZVIJU EVOLUCIONE MEHANIZME DA BI PREVAZISLI PROBLEM

# data[].attributes.body
MUTUALISTICKA ISHRANA PODRAZUMEVA DA ZIVOTINJE DO HRANE DOLAZE IZ UZAJAMNO KORISNOG ODNOSA SA DRUGOM VRSTOM.

# data[].attributes.body
ZIVOTINJA  SE HRANI SEMENIMA ILI PLODOVIMA BILJKE
BILJKA INACE PROIZVODI VISE SEMENA NEGO STO BI MOGLO DA PORASTE U NOVU BILJKU ALI ZIVOTINJA OBEZBEDJUJE RASEJAVANJE KOJE JE VEOMA KORISNO ZA BILJKU
KORIST ZA BILJKU JE VECA OD STETE POJEDENOG SEMENA .
OVAKAV ODNOS JE PRAVA HERBIVORIJA

# data[].attributes.body
VARENJE  I APSORPCIJA SE ODVIJAJU U CREVNOM KANALU.
CREVNI KANAL SE U SKLADU SA SELEKTIVNIM PRITISKOM , VEZANIM ZA TIP ISHRANE MENJAO I USLOZNJAVAO

# data[].attributes.headline
GLAVNI TIPOVI EVOLUTIVNIH TRENDOVA (novina)

# data[].attributes.subject
GLAVNI TIPOVI EVOLUTIVNIH TRENDOVA (novina)

# data[].attributes.body
da se podsetimo :
sta znaci evolutivna novina?
To su slozene adaptacije,koje znacajno menjaju odnos organizma i sredine.

CELIJSKI TIP VARENJA
CELIJE FAGOCITOZOM UZIMAJU CESTICE HRANE I NJIHOVO RAZLAGANJE JE UNUTAR CELIJA
zastupljen kog SUNDJERA
EVOLUTIVNI TREND IDE KA VANCELIJSKOM TIPU VARENJA
TU SE ENZIMSKO RAZLAGANJE HRANE OBAVLJA  U CREVNOJ DUPLJI UZ POMOC ENZIMA .NAKON TOGA SE HRANA APSORBUJE AKTIVNIM TRANSPORTOM KROZ MEMBRANU  CELIJA CREVNOG EPITELA
PRELAZNI TIP VARENJA/
GDE SE HRANA DELIMICNO RAZLAZE U GASTROVASKULARNOJ DUPLJI, A POTOM , CELIJE ZIDA DUPLJE FAGOCITOZOM UZIMAJU USITNJENE CESTICE  I UZ POMOC SVOJIH LIZOZOMA ZAVRSAVAJU RAZLAGANJE HRANE (ZARNJACI)

# data[].attributes.body
OMOGUCENA KOD CELOMSKIH ZIVOTINJA
KOD BILJOJEDA..
CREVNI SISTEM SE USLOZNJAVA U VIDU SLEPIH IZRASTAJA CREVA ODELJKA ZELUCA   itd
TU SE NASTANJUJU SIMBIOTSKI MIKROORGANIZMI KOJI RAZLAZU CELULOZU I TOKSINE IZ HRANE

# data[].attributes.body
MODIFIKACIJOM CREVNOG ZIDA ,ZLJEBOVI, NABORI RESICE
VISESTRUKO JE POVECANA POVRSINA APSORPCIJE

# data[].attributes.body
NAJRAZVIJENIJE SU U SREDNJEM CREVU/JETRA, PANKREAS

LUCE SOKOVE SA ENZIMIMA VARENJA, SLUZ I DRUGE MATERIJE

# data[].attributes.body
KOD SUVEZEMNIH ZIVOTINJA, ZAHVALJUJUCI  ADAPTACIJAMA CREVA SMANJUJE SE  GUBITAK VODE.
ZADNJE CREVO   IMA KLJUCNU ULOGU U REASORPCIJI VODE tj vracanju vode iz creva nazad u telo

# data[].attributes.body
POTPUNO CREVO/
(PREDNJE, SREDNJE I ZADNJE  ) je  crevo vecine zivotinja .
TO JE ADAPTACIJA KOJA JE POVECALA EFIKASNOST VARENJA HRANE I APSORPCIJE
KOD TIH ZIVOTINJA POSTOJI  USNI I ANALNI OTVOR I HRANA SE KRECE U JEDNOM SMERU.

PREDNJE CREVO
obuhvata delove do zeluca i retko je ukljuceno u ENZIMSKO RAZLAGANJE tj VARENJE HRANE
HRANA se  u njemu skladisti ili kroz njega prosto prolazi  do srednjeg creva.
SREDNJE CREVO
u svom pocetnom delu vrsi GLAVNO ENZIMSKO RAZLAGANJE
U njegovom  prestalom delu vrsi se
APSORPCIJA PRODUKATA RAZLAGANJA.

ZADNJE CREVO
u njemu se skupljaju nesvareni delovi hrane, pred izbacivanje.
U njega se kod nekih zivotinja ulivaju  ODVODI EKSKRETORNIH ORGANA ILI ODVODI POLNIH ZLEZDA.
Kod kicmenjaka se takvo prosirenje zadnjeg creva u koji se ulivaju ODVODI BUBREGA I POLNIH ZLEZDA , nazivaju KLOAKA

# data[].attributes.body
VAZNA ADAPTICIJA  NEKIH CREVNIH PARAZITA., JE GUBITAK ORGANA ZA VARENJE, JER  SE SVARENA HRANA DOMACINA APSORBUJE  SPOLJASNJOM POVRSINOM TELA PARAZITA.

# data[].attributes.body
ANAEROBNO DISANJE/disanje bez prisustava kiseonika
AEROBNO DISANJE/disanje u prisustvu kiseonika
Najvise ENERGIJE zivotinje dobijaju  putem  AEROBNOG DISANJA.
Kada nema dovoljno kiseonika to cine  VRENJEM (AEROBNO DISANJE.
Razmena gasova se desava na DVA NIVOA.
1. IZMEDJU CELIJA I NJENE OKOLINE
2. IZMEDJU CELOG ORGANIZMA I VODE/VAZDUHA.

U Oba slucaja se obavlja
PROSTOM DIFUZIJOM i posledica je neprekidnog odrzavanja GRADIJENTA KONCENTACIJE.
Da bi difuzija bila efikasna, RESPIRATORNI EPITEL MORA DA BUDE STALNO VLAZAN

Pseudoslojeviti epitel se  cesto oznacava kao respiratorni epitel, s obzirom na cinjenicu da se može naci samo u respiratornom traktu.

# data[].attributes.body
Svi poznati živi organizmi vrše razmenu gasova sa njihovom okolinom
1. CELOM POVRSINOM TELA
2. SKRGE
3.TRAHEJE
4. PLUCA

# data[].attributes.body
OBAVLJA SE KOD MNOGIH ZIVOTINJA
EFIKASNO JE AKO JE:
ZIVOTINJA  DOVOLJNO MALA, AKO JE TELO IZDUZENO, PLJOSNATO, AKO JE NIVO POTROSNJE KISEONIKA NIZAK.
EFIKASNA JE KOD ZIVOTINJA KOJE ZIVE U ZEMLJISTU ILI VRLO VLAZNOJ SREDINI
(kisna glista)

# data[].attributes.body
Škrge (branchia) kod vodenih kičmenjaka (riba i larvi vodozemaca) i beskičmenjaka funkcionišu kao respiratorni organi, dok se kod kopnenih kičmenjaka javljaju samo u toku embrionalnog razvića, a kasnije se redukuju.

# data[].attributes.body
1.SPOLJASNJE /ukoliko slobodno strce van tela
2. UNUTRASNJE/zasticene u posebnim prostorima i preko posebnih otvora ,razmenjuju vodu sa spoljasnjom sredinom
DODATNA ULOGA SKRGA:
FILTRACIONA ISHRANA,
IZLUCIVANJE ILI OSMOREGULACIJA

# data[].attributes.body
POCINJU MALIM OTVORIMA NA POVRSINI TELA I GRANAJU SE DO NAJSITNIJIH CEVCICA TRAHEOLA, KOJE DOPIRU DO SVIH ORGANA I TKIVA .
GASOVI SE KROZ TRAHEJE KRECU
DIFUZIJOM.

# data[].attributes.body
SU POSEBNI PROTEINI KOJI OMOGUCAVAJU  EFIKASAN TRANSPORT KISEONIKA OD EPITELA  DO TKIVA
NPR:
HEMOGLOBIN
KICMENJACI I CLANKOVITI CRVI
HEMOCIJANIN/ BAKAR  UMESTO GVOZDJA....ZGLAVKARI I MEKUSCI
HEMOGLOBIN JE PRISUTAN I KOD KISNE GLISTE/ vazan kao skladiste rezervnog kiseonika
KISNA GLISTA, RAZMENU GASOVA VRSI PREKO KOZE I NEMA VELIKU POTROSNJU ENERGIJE

# data[].attributes.body
SU ORGANI KOJI SU PO FUNKCIJI I POREKLU SLICNI SKRGAMA

# data[].attributes.body
IMAJU UVECANU RESPIRATORNU POVRSINU.
SA  NJENE UNUTRASNJE STRANE  CIRKULISE TECNOST KOJA TRANSPORTUJE KISEONIK KA DRUGIM DELOVIMA TELA,
A OD NJIH UGLJEN DIOKSID DO RESPIRATORNOG EPITELA
SA SPOLJASNJE STRANE RESPIRATORNOG EPITELA JE VAZDUH.

SELEKTIVNI PRITISAK JE DELOVAO U SMERU UVLACENJA RESPIRATORNOG EPITELA U DUPLJU, KOJA SE NALAZI U UNUTRASNJOSTI TELA I SAMO PREKO POSEBNIH OTVORA  UVLACI I IZBACUJE VAZDUH

TAKO SE SMANJUJE GRADIJENT VLAZNOSTI A TIME I GUBITAK VODE PREKO RESPIRATORNOG EPITELA

# data[].attributes.headline
DA LI POSTOJI RAZLIKA IZMEDJU DISANJA I RAZMENE GASOVA ???

# data[].attributes.subject
DA LI POSTOJI RAZLIKA IZMEDJU DISANJA I RAZMENE GASOVA ???

# data[].attributes.body
RESPIRACIJA
je biološki (fiziološki) termin kojim se označavaju svi procesi potrošnje kiseonika i stvaranja ugljenik(IV)-oksida u aerobnim organizmima, koji za cilj imaju stvaranje tj. osobađanje energije potrebne u životnim procesima.
DISANJE JE DEO RESPIRACIJE obuhvata
inspirijum ( udisaj ) i ekspirijum ( izdisaj).

# data[].attributes.attachment_link.title
Introduction to Respiration and Breathing | Don't Memorise

# data[].attributes.body
kao što to mogu hranljive materije ili voda. Zato je neophodno njegovo neprekidno snabdevanje iz spoljašnje sredine.

DA LI POSTOJI RAZLIKA IZMEDJU DISANJA I RAZMENE GASOVA ???
DA LI POSTOJI RAZLIKA IZMEDJU DISANJA I RAZMENE GASOVA ???

RESPIRACIJA
je biološki (fiziološki) termin kojim se označavaju svi procesi potrošnje kiseonika i stvaranja ugljenik(IV)-oksida u aerobnim organizmima, koji za cilj imaju stvaranje tj. osobađanje energije potrebne u životnim procesima.
DISANJE JE DEO RESPIRACIJE obuhvata
 inspirijum ( udisaj ) i ekspirijum ( izdisaj).

add

# data[].attributes.body
Sistem organa za disanje (respiratorni sistem) obavlja razmenu gasova izmedu organizma i spoljašnje sredine. Procesom difuzije se preko respiratornih površina usvaja kiseonik, a otpušta ugljen-dioksid u spoljašnju sredinu. Kiseonik je vecini organizama neophodan za odvijanje metabolickih procesa (sagorevanje) u toku kojih se kao krajnji proizvod oslobada ugljen-dioksid.
Sve organizme možemo podeliti u dve grupe, zavisno od njihovog odnosa prema kiseoniku:
Aerobne organizme kojima ja za život i razvoj neophodan kiseonik; Anaerobne kojima kiseonik nije potreban.
Da bi proces razmene gasova bio uspešan potrebno je da respiratorna površina bude što veca i bogato snabdevena krvnim sudovima. U zavisnosti od toga na kom nivou se odvija, disanje je moguce podeliti na:

Unutrašnje disanje –  je proces koji se odvija na nivou tkiva i ćelija, koje iz krvi  (obogacene  kiseonikom) koriste kiseonik a u nju vraćaju ugljen dioksid.

Spoljašnje disanje – razmena gasova kroz respiratorne površine koje su u dodiru sa spoljašnjom sredinom

Ćelijsko disanje je katabolički proces u kome se organske materije oksiduju, pri čemu kao krajnji proizvodi te oksidacije nastaju ugljen-dioksid, voda i energija u obliku molekula ATP-a. Zbirno jednačina ćelijskog disanja je:

C ₆ H ₁₂ O ₆ + 6 O ₂ = 6CO ₂ + 6H ₂ O + ATP ( energija)

Spoljašnjim disanjem usvaja se kiseonik koji prelazi u krv,vezuje se za hemoglobin (obrazuje se oksi-hemoglobin )i njome dospeva do svih tkiva i celija u organizmu. Kiseonik iz krvi difuzijom ulazi u celije i omogucava celijsko disanje. Kao krajnji proizvod celijskog disanja stvara se ugljen-dioksid koji opet po zakonima difuzije prelazi iz celija u krv. U krvi se vezuje za hemoglobin (nastaje karbamino-hemoglobin) i tako transportuje do respiratornih organa, a zatim iz njih u spoljašnju sredinu.
Pošto je molekularni kiseonik u visokim koncentracijama štetan za tkiva (dovodi do oksidacije organskih materija) on se ne može magacionirati kao što to mogu hranljive materije ili voda. Zato je neophodno njegovo neprekidno snabdevanje iz spoljašnje sredine.

# data[].attributes.body
SU RESPIRATORNI ORGANI KOPNENIH ZGLAVKARA

# data[].attributes.body
cine disajni putevi i pluca.Disajni putevi se mogu podeliti na gornje i donje.
Gornji disajni putevi/nos i usna duplja,zdrelo i grkljan
Donji disajni putevi/ dusnik, bronhije i bronhiole.
Nos je pocetni deo disajnih puteva i culo mirisa.U nosu se nalaze dlacice koje zagrevaju vazduh i zadrzavaju krupne necistoce. U nosu su smesteni hemoreceptori.
Zdrelo je mesto ukrstanja disajnih puteva i puteva hrane
Epiglotis je grkljanski poklopac u donjem delu zdrela koji zatvara grkljan prilikom gutanja i sprecava da hrana dospe u disajne puteve
Grkljan je kratak cevasti prosireni organ koji se nalazi u vratnom regionu.Sluzokoza grkljana ima nabore/glasne zice koje ucestvuju u nastanku glasa
Dusnik je prava cev koja prolazi kroz vrat i grudni kos .Sastavljena je od hrskavica koje mu daju cvrstinu. Dusnik se grana na 2 glavne bronhije.
Bronhije su gradjene kao i dusnik.Svaka bronhija ulazi u jedno plucno krilo a potom se grana  na manje bronhiole koje zavrsavaju plucnim mehuricima -alveolama.
Dijafragma je misic koji odvaja grudnu od trbusne duplje

# data[].attributes.body
Razmena gasova koja se odvija na nivou pluca moguca je zahvaljujuci radu misica, dijafragme i i plucne maramice.Ovi pokreti su oznaceni kao disajni pokreti i odvijaju se u ciklusima. Jedan disajni ciklus, cine udisaj i  i izdisa j nakon cega sledi kratka pauza. Odrastao covek napravi 12-16 disajnih pokreta u minuti.
Udisaj/ inspirijum je aktivan proces koji zapocinje kontrakcijom spoljasnjih medjurebarnih misica zbog cega se rebra pomeraju u stranu a grudna kost ka napred. Istovremeno dolazi do kontrakcije i spustanja dijafragme.Grudni kos se siri.
Dijafragma i rebra se povlace u plucnu maramicu a ona povlaci plucna krila.Pluca pasivno prate sirenje grudnog kosa i rastezu se jer su elasticna.Pritisak vazduha u plucima se smanjuje i kad postane manji od atmosferskog pritiska  vazduh izlazi iz pluca
Izdisaj/ekspirijum, zapocinje relaksacijom medjurebarnih misica i dijafragme sto izaziva skupljanje grudnog kosa a samim tim i pluca.Smanjenjem zapremine pluca , povecava se pritisak vazduha i kada postane veci od atmosferskog pritiska , vazduh izlazi iz disajnih puteva u spoljasnju sredinu.

# data[].attributes.body
Ventilacija pluca je obnavljanje vazduha u plucima
DISAJNI VOLUMEN je kolicina vazduha  koju unosimo tokom mirnog disanja pri svakoj respiraciji i iznosi  oko 500 ml vazduha
REZERVNI UDISAJNI VOLUMEN je kolicina vazuha  koju mozemo dodatno uneti intenzivnijim udahom i iznosi jos 3l vazduha.
REZERVNI IZDISAJNI VOLUMEN je kolicina vazduha  koju mozemo jos da izbacimo  iz pluca nakon normalnog izdisaja i iznosi 1.1l vazduha.
VITALNI KAPACITET PLUCA ....CINE REZERVNI UDISAJNI VOLUMEN,DISAJNI VOLUMEN I REZERVNI IZDISAJNI VOLUMEN=4.6L
TOTALNI KAPACITET PLUCA -cine sva 4 plucna volumena ukljucujuci i rezidualni volumen 1200l. to je kolicina vazduha  koja se nalazi u plucima  posle maksimalnog udisaja.

# data[].attributes.body
Razmena gasova u plucima  vrsi se izmedju vazduha u alveolama i krvi .Svako plucno krilo sadrzi oko 300 miliona alveola.
Ziidovi alveola su tanki i sastoje se od jednog sloja epitela.Oko svake alveole je razgranata mreza  kapilara kroz koju protice krv.Razmena gasova vrsi se DIFUZIJOM. U krvi koja  dolazi  iz tela do alveola  je manja koncentracija  kiseonika  a veca koncentracija ugljendioksida.Kiseonik iz vazduha u alveolama , zakonom difuzije dospeva u krv. Kiseonik ce prodirati  sve dok se  koncentracije u alveoli i krvi ne izjednace. Po istom zakonu  ugljen dioksid iz kapilara difunduje u alveole.
Kiseonik se u krvi vezuje za hemoglobin  u eritrocitima i  gradi oksihemoglobin..Oksigenisana krv dolazi do svih tkiva i celija  U njima je koncentracija kiseonika  niza nego u krvi i zato kiseonik difunduje u tkiva i celije . U celijama  kiseonik odllazi u mitohondrije  gde ima vaznu ulogu u procesu celijskog disanja  kao krajnji akceptor elektrona u elektron -transportnom lancu.

# data[].attributes.body
PRODUZENA MOZDINA- CENTAR ZA UDISAJ...radi automatski ,spontano salje impilse na nervne celije kicmene mozdine .One izazivaju grcenje spoljasnjih medjurebarnih misica  i dijafragme  i dolazi do udisaja.
VAROLIJEV MOST- CENTAR ZA IZDISAJ...deluje na neurone koji izazivaku kontrakciju unutrsnjih medjurebarnih misica  i misica trbuha , koji pomazu pri izdisaju.