# data[].attributes.body
Jugoslavija buvo valstybė pietryčių Europoje, kuri iš pradžių egzistavo kaip monarchija (1918-1941 m.), o vėliau kaip socialistinė ir federacinė valstybė (1945-1991 m.). šios daugiatautės valstybės istoriją daugiausia lėmė konfliktai tarp jos teritorijoje gyvenusių tautų. Tautinė nesantaika galop lėmė ir šios valstybės žlugimą.

# data[].attributes.body
Jugoslavijos valstybė buvo įkurta 1918 m. kaip Serbų, kroatų ir slovėnų karalystė (Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca, SHS). Naujoji valstybė sujungė Serbiją ir Juodkalniją su subyrėjusios Habsburgų monarchijos dalimis: Kroatija-Slavonija, Vojevodina, Dalmatija, Krajna ir Pietų Štirija bei Bosnija-Hercegovina.

# data[].attributes.body
1992 m. vasaryje prasidėjo Jungtinių Tautų taikdarių (14 000) išdėstymas. Taikdariai turėjo laikyti abi konflikto šalis už buvusios konfrontacijos linijos, užtikrinti ugnies nutraukimą ir surinkti serbų separatistų ginklus. Deja, JT nesugebėjo vykdyti savo misijos – per 3 metus nebuvo jokių pastangų nuginkluoti serbus, tarp šalių nuolat kildavo konfliktai, o JT galėjo tik stebėti ir fiksuoti veiksmus.

# data[].attributes.body
Esant tokiai situacijai iki 1995 m. atrodė, kad Kroatija ilgam prarado savo dalis – Krajiną ir Slavoniją. Bijodama, kad tokia situacija neišliktų, Kroatijos vadovybė ėmė ruoštis jėga užimti Krajiną. Su amerikiečių karinių patarėjų pagalba vyko aktyvus Kroatijos kariuomenės apmokymas. Nepaisant to, kad JT taikdariai vis dar prižiūrėjo paliaubų liniją, Kroatija 1995 m. rugpjūčio mėn. sutelkė 100 000 karių armiją prieš Krajiną ir ją per keletą dienų užėmė. Šios karinės operacijos metu visi Krajinos gyventojai serbai išvyko arba buvo išvyti iš Krajinos (apie 150 000 serbų pabėgėlių pasitraukė į Serbiją ir serbų kontroliuojamą Bosniją ). Sprendžiant iš silpnos tarptautinės reakcijos, kai kurios didžiosios šalys (JAV, Vokietija) pritarė tokiam konflikto sprendimo būdui.

# data[].attributes.body
1992 02–03 karas vyko daugiausia Bosnijoje ir Hercegovinoje (karo veiksmus lydėjo serbų vykdomas vadinamasi etninis valymas). Jos teritorinį vientisumą išsaugojo Daytono taika (1995 11), pasirašyta tarpininkaujant Jungtinėms Amerikos Valstijoms. Dėl Kosovo albanų siekių atsiskirti nuo Serbijos 1998 čia kilo albanų ir serbų kovos. S. Miloševićiui atmetus tarptautinio tarpinkavimo galimybę NATO 1999 03 pradėjo bombarduoti Jugoslaviją.