# data[].attributes.body
Prin sănătate, promovăm importanța unui stil de viață echilibrat, ce include nutriție corectă, activitate fizică regulată și gestionarea eficientă a stresului.

# data[].attributes.body
Îi încurajăm pe tineri să participe activ în comunitate și să devină lideri ai schimbării pozitive, având un impact semnificativ asupra sănătății publice.

# data[].attributes.body
Facilităm crearea de relații bazate pe respect reciproc și sprijin, promovând în același timp valorile europene prin colaborare și comunicare deschisă.

# data[].attributes.body
Instruirea a 30 de tineri pentru conștientizarea valorilor europene prin promovarea unui mod de viață sănătos este esențială pentru succesul inițiativei noastre.

# data[].attributes.body
Informarea tinerilor despre importanța nutriției corecte prin sesiuni educative și resurse accesibile.

# data[].attributes.body
Promovarea activității fizice regulate prin organizarea de evenimente sportive și sesiuni de fitness în aer liber.

# data[].attributes.body
Oferirea de strategii de gestionare a stresului pentru a ajuta tinerii să mențină o stare emoțională și mentală sănătoasă.

# data[].attributes.body
Informarea despre riscurile comportamentelor nesănătoase și oferirea de alternative sănătoase pentru un stil de viață echilibrat.

# data[].attributes.body
Scopul inițiativei noastre este de a promova valorile europene prin educația pentru sănătate, încurajând astfel un stil de viață sănătos în comunitate.

# data[].attributes.body
Facilitarea comunicării și colaborării între tinerii din satele Opaci și Sălcuța, promovând schimbul de idei și bune practici.

# data[].attributes.body
30 de tineri vor dezvolta abilități de lideri comunitari, contribuind la promovarea unui mod de viață sănătos în comunitățile lor.

# data[].attributes.body
Crearea unui parteneriat durabil între tinerii din Opaci și Sălcuța pentru un impact de lungă durată asupra sănătății publice.

# data[].attributes.body
Colaborarea cu APL pentru susținerea și implementarea inițiativelor orientate spre sănătatea publică și educarea tinerilor.

# data[].attributes.attachment_link.title
Inițiativa comunitară " Valori Europene prin promovarea modului sănătos de viață "

# data[].attributes.attachment_link.description
Centrul pentru Dezvoltare Educațională și Comunitară (CDEC) realizează proiectul "Promovarea valorilor europene în regiunea de sud a Republicii Moldova" în 7 raioane din sudul Moldovei. Vă invităm să deveniți participant. Persoana responsabilă Porombrica Maia (Mob. 068360038). Te invităm să fii parte acestui proiect, să devii un promotor a VALORILOR EUROPENE!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Stilul de viață dictează modul în care trăim. Un mod de viață activ este constituit dintr-o varietate de elemente și obiceiuri: ceea ce mâncăm și bem, nivelul de pregătire fizică, cât de bine dormim, cum gestionăm stresul, comportamentul nostru și modul în care interacționăm cu oamenii. Este important să reținem că o stare bună a sănătății nu se rezumă doar la evitarea bolilor, ci și la senzația de bine, energia pentru a te bucura de viață la maxim.

Conform Organizaţiei Mondiale a Sănătăţii, stilul de viaţă al unei persoane are o influenţă de 50% asupra sănătăţii, în timp ce mediul înconjurător şi factorul ereditar au un aport de doar 20%, iar calitatea serviciilor medicale - de doar 10%.
Menține echilibrul în alimentație
Alimentația rațională este esențială pentru organism și asigurarea necesarului de nutrienți, vitamine și minerale, pentru a menține integritatea celulelor, a țesuturilor și organelor pentru funcționarea lor corectă.

O dietă deficitară, în schimb, poate duce la dezvoltarea unor probleme de sănătate, de la instalarea stărilor de oboseală și lipsă de energie până la probleme serioase cu afectarea funcțiilor organelor vitale și deficiențe de creștere și dezvoltare.

Adaugă quinoa, pește, ovăz, linte, nuci, măsline și multe legume în dieta ta. Acestea te vor ajuta să ai o digestie corespunzătoare, dar și energie pe parcursul zilei.
Redu consumul de zaharuri și grăsimi nesănătoase
Evită băuturile acidulate, carnea procesată, sosurile precum ketchup-ul, alimentele fabricate din făină rafinată, cum ar fi prăjiturile, pâinea sau alte copturi. De asemenea, este benefic să reduci cantitatea de sare, deoarece prea mult sodiu în dieta ta determină creșterea tensiunii arteriale. Când gătești, nu adăuga prea multă sare și evită să utilizezi condimente cu sare în compoziție, cum ar fi sosul de soia.
Hidratează-te eficient
Apa este esențială pentru sănătatea organismului, ajută la eliminarea toxinelor, îmbunătățește funcția creierului, energizează mușchii, controlează masa corpului și îi menține o temperatură constantă. A bea suficientă apă este una dintre cele mai simple, dar cele mai eficiente modalități de a menține sănătatea.

Se recomandă un consum de cel puțin 2 l de apă pe zi pentru un adult. În general, cantitatea de apă se calculează drept 30-33 ml/kg/corp pentru femei și 40 ml/kg/corp pentru bărbați.

Apa este o băutură naturală lichidă, fără calorii, care oferă substanțe nutritive și hidratare corpului.

Evită băuturile dulci, cum ar fi sucurile. Alege să consumi în mare parte apă, întrucât aceasta hidratează organismul în cel mai eficient mod.
Practică activitate fizică regulat
Beneficiile fizice și mentale ale practicării sportului în timpul liber sunt numeroase. În general, se recomandă să facem cel puțin 30 de minute de exerciții fizice pe zi.

Mersul pe jos, plimbările cu bicicleta, alergarea, înotul și orice tip de activitate fizică practicată constant au efecte benefice importante asupra sănătății.

Corpul uman are nevoie să se miște în voie, în spații deschise.

Activitatea fizică îți va ajuta corpul în modul următor:

menține sănătatea oaselor, a mușchilor și articulațiilor;

păstrează sănătatea inimii;

crește flexibilitatea și libertatea de mișcare;

reduce riscul de apariție a unor afecțiuni cum sunt hipertensiunea arterială și diabetul;

îmbunătățește memoria și funcțiile cognitive;

reduce nivelul de stres, simptomele de depresie și anxietate,

crește încrederea și stima de sine;

induce o stare generală de bine.

Plus la toate, activitatea fizică ne ajută să dobândim o stare de relaxare, să evităm schimbările de dispoziție, să îmbunătățim stima de sine și să atingem o stare de satisfacție personală.

O modalitate bună de a dezvolta relații sociale sănătoase este practicarea exercițiilor în echipă. Activitatea fizică are o influență pozitivă asupra comunității și a societății în general prin promovarea interacțiunii și coeziunii sociale.

În rândul copiilor și tinerilor, în special, sportul și alte exerciții fizice contribuie la creșterea încrederii în sine și a formării legăturilor sociale. Sportul ajută la prevenirea și controlul comportamentului de risc, cum ar fi consumul de tutun, alcool și alte substanțe, dieta nesănătoasă și violența.
Asigură-ți un somn de calitate
Uneori, ritmul vieții moderne abia îți dă timp să te oprești și să te odihnești, iar asta poate face ca un somn odihnitor să pară un vis.
Cu toate acestea, somnul este la fel de important pentru sănătate ca dieta și exercițiile fizice. Un somn bun va îmbunătăți performanța creierului, starea de spirit și sănătatea.
Acest lucru te va ajuta să fii odihnit și să ai mai multă energie pentru ziua următoare.
Somnul odihnitor presupune:

10 - 11 ore la copii;

8,5 - 9,5 ore la adolescenți;

7-9 ore la adulți.

Insomnia poate fi o cauză a hipertensiunii arteriale, a bolilor de inimă și a bolilor psihice, metabolice și endocrine.
Gestionează corect stresul
Stresul poate fi definit drept o stare de îngrijorare sau tensiune psihică cauzată de o situație dificilă. Acesta este un răspuns natural al omului care ne determină să facem față provocărilor și amenințărilor din viața noastră.

Toată lumea experimentează stresul într-o oarecare măsură, însă modul în care răspundem la acesta face diferență pentru bunăstarea noastră generală. Acesta poate avea un impact negativ asupra sănătății fizice și mentale.

Indiferent cât de stresantă pare viaţa ta, sunt lucruri pe care le poţi face pentru a te elibera de presiune şi a recâştiga controlul:

1. Îmbunătăţeşte-ţi stilul de viaţă;

2. Practică exerciţii fizice;

3. Găsește-ți un hobby;

4. Fă exerciții de respiraţie;

5. Meditează.

Acestea sunt doar câteva moduri prin care poți gestiona stresul. Este foarte important să o găsești pe cea mai potrivită pentru personalitatea proprie. Încearcă să faci ceva pentru sănătatea ta în fiecare zi.
Renunță la fumat și limitează consumul de alcool
Acestea sunt două aspecte extrem de importante pentru un stil de viață sănătos. Renunțarea la fumat contribuie la reducerea riscului de boli grave, inclusiv cancerul de plămâni, boli de inimă și boli pulmonare cronice.

Limitarea consumului de alcool este un factor important pentru menținerea unui mod sănătos de viață. Consumul excesiv de alcool poate dăuna ficatului, creierului, sistemului cardiovascular și altor organe. Alcoolul poate provoca dependență și poate avea un impact negativ asupra vieții personale și profesionale , inclusiv genera comportamente periculoase, precum conducerea autovehiculului sub influența alcoolului.

În general, renunțarea la fumat și limitarea consumului de alcool pot îmbunătăți semnificativ calitatea vieții, contribuind la o sănătate mai bună și la prevenirea unor probleme grave de sănătate. Este important să cauți sprijin și resurse dacă ai dificultăți în a renunța la aceste obiceiuri, deoarece există multe programe și specialiști care îți pot veni în ajutor.
Fă vizite regulate la medic
Vizitele regulate la medic sunt fundamentale pentru menținerea unui mod sănătos de viață. Medicii pot detecta semnele timpurii ale afecțiunilor în timpul examinărilor regulate. Acest lucru poate permite intervenții precoce și tratament eficient, prevenind dezvoltarea unor probleme mai grave de sănătate.

Vaccinarea este una dintre cele mai eficiente metode de prevenire a bolilor infecțioase. De asemenea, se recomandă efectuarea testelor de laborator, cum ar fi examenele de sânge, teste de screening pentru cancer sau evaluări pentru boli cu transmitere sexuală, pentru a depista afecțiuni în stadiile incipiente.

Medicii pot menține un istoric complet al stării tale de sănătate, ceea ce poate fi valoros în cazul în care ai nevoie de îngrijire medicală în situații de urgență sau când consulți alți specialiști.
Formează relații sociale sănătoase
Menținerea legăturilor sociale și petrecerea timpului cu cei dragi poate contribui la sănătatea mentală și emoțională. Potrivit Centers for Disease Control and Prevention (CDC), singurătatea este un factor care contribuie la mai multe afecțiuni grave de sănătate pentru adulții cu vârsta de 50 de ani și peste, inclusiv boli de inimă, accident vascular cerebral, depresie și demență.

Menținerea unei comunități mari de-a lungul vieții te poate ajuta să combați singurătatea și să fii sănătos. Petrece timp cu prietenii și familia. Încearcă să programezi cel puțin o întâlnire cu cineva drag în fiecare săptămână, fie că vă întâlniți la o cafea, mergeți la cină, faceți o plimbare sau pur și simplu să discutați la telefon.

Încă un mod de a completa singurătatea ar fi și adoptarea unui animal de companie. Animalele oferă o companie grozavă acasă, iar câinii - pentru că au nevoie de plimbări regulate și de exerciții fizice - te vor provoca să petreci mai mult timp afară. Acest fapt poate crea oportunități grozave de a întâlni alți proprietari de câini și iubitori de animale. Astfel o să reușești să îți faci noi prieteni.
Menține igiena personală și a locuinței
Pentru un mod de viață sănătos este esențial să păstrăm o igienă corespunzătoare. Stabilește-ți unritual zilnic de igienă care să includă periajul dinților și dușul cu săpun cel puțin o dată pe zi. Utilizează produse de igienă, schimbă și spală hainele cu regularitate. Igiena personală este principiul menținerii curățeniei și a sănătății corpului.

Igiena precară nu are implicații doar asupra sănătății, crescând riscul de infecții și boli, dar și asupra aspectelor sociale și psihosociale ale vieții. Printre factorii esențiali ai igienei personale se numără igiena orală, îngrijirea părului, a unghiilor, a leziunilor și rănilor, curățarea ustensilelor personale.

De asemenea,șilocuința trebuie curățată și igienizată. O locuință curată reduce expunerea la alergeni precum acarieni, mucegai și polen, ceea ce poate preveni apariția alergiilor și a bolilor respiratorii.

Obiceiurile și rutinele sănătoase ne permit să rămânem activi și să ne atingem obiectivele. În acest sens, satisfacția noastră internă va crește și va rămâne la cel mai înalt nivel.

Nu trebuie să uităm că atunci când ne îmbolnăvim șansele noastre de a practica activități care ne sunt pe plac se reduce drastic.

Abordând deprinderi sănătoase, va beneficia nu doar fiecare dintre noi, dar și cei din jurul nostru.

# data[].attributes.attachment_link.title
TOP 10 sfaturi pentru un stil de viață sănătos

# data[].attributes.attachment_link.description
Mediul pentru specialistul în promovarea sănătății. Evenimente și Instrumente în permanentă actualizare pentru cei implicați în promovarea sănătății, elaborate de ANSP

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Auzim frecvent în jurul nostru expresia " un stil de viață sănătos"...

Ce înseamnă oare un stil de viață sănătos?

Un stil de viață sănătos reprezintă un mod eficient de menținere a stării noastre de sănătate și reducere a riscurilor îmbolnăvirii prin: alimentație sănătoasă și bogată în nutrienți, exerciții fizice efectuate cu regularitate, renunțare la fumat, alcool, iar toate acestea corelate cu momente de somn și odihnă.

Alimentație sănătoasă înseamnă, în primul rând, echilibru între alimentele consumate la fiecare masă, dar și diversitate a acestora. Astfel organismul nostru beneficiază de toate substanțele nutritive necesare funcționării în condiții optime, pe perioadă îndelungată.

Ceea ce punem în farfurie reprezintă alegerea personală a fiecăruia dintre noi, de aceea sfatul meu este acela de a ține seama de câteva aspecte care ne pot ajuta în păstrarea unui stil de viață sănătos:

Respectarea celor trei mese principale ale zilei, fără a exclude micul dejun;

Reducerea consumului de grasimi: lactate, mezeluri, foietaje, dar și a consumului de dulciuri, sucuri, alimente cu conținut mare de zahăr;

Evitarea alimentelor prăjite, în favoarea celor gătite la cuptor, fierte sau înăbușite;

Consumul moderat de sare și condimente picante;

Includerea în alimentația zilnică a fructelor și legumelor de sezon.

Și pentru că sedentarismul este o problemă a societății contemporane, vă sfătuiesc să vă rezervați câteva minute din timpul dumneavoastră pentru sport sau mișcare în aer liber! Nu uitați că un stil de viață sănătos poate fi ghidat de o minte sănătoasă și concentrată pe echilibru în tot ceea ce întreprindeți.

Cu respect și considerație,

Medic Specialist Endocrinolog

Cătălina Zugravu

# data[].attributes.attachment_link.description
Echilibru in tot ceea ce intreprindem, educație alimentară, mișcare, odihna, multă perseverență și determinare. Sfaturi de la nutritionisti sau endocrinologi in cadrul Policlinicii Medica Sibiu.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Directia de Sănătate Publică Brașov | Brasov

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Activitatea fizică definește orice formă de mișcare a corpului produsă de mușchii scheletici, cu consum de energie. Activitatea fizică se referă la toate formele de mișcare, exerciții fizice sau sportive, activități recreaționale, deplasarea spre o anumită destinație sau mișcările realizate în cursul activității casnice sau la locul de muncă. Conform Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), la nivel global, unul din patru adulți și mai mult de 80% din adolescenți au un nivel insuficient de activitate fizică. Anual, aproape 5 milioane de decese ar putea fi evitate dacă populația lumii ar fi mai activă din punct de vedere fizic. Persoanele insuficient de active fizic au un risc de deces cu 20 până la 30% mai mare comparativ cu persoanele care au un nivel corespunzător de activiate fizică. ( WHO (2020). Physical activity. Key Facts).

Dovezile epidemiologice publicate în 2021 în urma unui studiu care a cuprins 280.605 de adulți din 28 de țări europene au arătat că activitatea fizică aerobă (de exemplu, mers pe jos, alergare, ciclism) practicată împreună cu exerciții de întărire musculară (de exemplu, antrenament cu greutăți sau antrenamente de rezistență) determină o stare de sănătate mai bună. ( Bennie JA, Wiesner GH. (2021). Health-Enhancing Physical Activity in Europe-Combined Aerobic Physical Activity and Muscle-Strengthening Exercise Guideline Adherence Among 280,605 Adults From 28 European Countries. J Phys Act Health. 2022 Jan 1;19(1):56-62).

Impactul pandemiei COVID-19 asupra nivelului activității fizice și sedentarismului comparativ cu perioada antepandemică a fost evaluat printr-o metaanaliză publicată în anul 2021. Dintr-un total de 66 de studii, 64 de studii (total 86.981 persoane) au comunicat reduceri semnificative ale activității fizice și creșterea comportamentului sedentar pe perioada lockdown-urilor repetate, în rândul mai multor subpopulații, incluzând copiii și pacienții cu diferite condiții medicale.[1] Un studiu comunicat în același an confirmă faptul că pacienții COVID-19 pozitivi cu un stil de viață sedentar au avut un risc sporit de spitalizare și deces datorat COVID-19 comparativ cu pacienții care au avut un nivel oarecare de activitate fizică. ( Stockwell S, Trott M, Tully M, et al. (2021). Changes in physical activity and sedentary behaviours from before to during the COVID-19 pandemic lockdown: a systematic review. BMJ Open Sport & Exercise Medicine 2021).

În Europa, datele colectate în cadrul Eurobarometrului special 472: Sport și activitate fizică 2017 indică faptul că aproape jumătate din adulții europeni nu fac niciodată exerciții fizice sau sport. Doi din cinci europeni adulți practică exerciții fizice sau sport cel puțin o dată pe săptămână, dar numai 7% au un program regulat de exerciții fizice sau sport (de cel puțin cinci ori pe săptămână). În ceea ce privește opțiunea pentru alte forme de activitate fizică, mai puțin de jumătate din europeni (44%) practică astfel de activități cel puțin o dată pe săptămână, în timp ce tot mai multi renunță la orice formă de activitate fizică (35% în 2017 versus 30% în 2013).

Continuând trendul ascendent înregistrat din 2009, ponderea medie a populației europene insuficient de active fizic a crescut de la 42% în anul 2013 la 46% în anul 2017. Cea mai înaltă pondere a persoanelor care fac sport regulat sau cu o anumită regularitate se întâlnește în rândul rezidenților țărilor nordice: Finlanda (69%), Suedia (67%) și Danemarca (63%). La polul opus se situează populațiile sud și est europene: românii, bulgarii, maghiarii, grecii, croații, italienii și portughezii. Aproape două treimi din aceștia (68%) nu practică niciodată exerciții fizice sau sport.

Bărbații europeni sunt mai activi fizic decât femeile atât în sensul practicării exercițiilor fizice și sportului, cât și a altor forme de activitate fizică. Cea mai semnificativă diferență de comportament proactiv între cele două sexe se întregistrează în rândul adolescenților și adulților tineri cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani, frecvența interesului pentru activitățile fizice fiind în descreștere odată cu vârsta la ambele sexe. Rezidenții țărilor nordice, dar și nemții, sunt cei mai mulțumiți în ceea ce privește oportunitățile existente pentru practicarea activităților fizice. La spectrul opus se situează bulgarii, românii, croații și italienii.

Pentru România, datele colectate de Eurobarometrul 2017 în ceea ce privește opțiunea pentru exerciții fizice și sport indică ponderi similare celor înregistrate la nivelul UE ale celor care practică regulat (7% UE versus 6% România). Pe măsură ce opțiunea pentru sport scade, crește diferența între români și restul europenilor în ceea ce privește frecvența acestora activități: în timp ce o treime din europeni (33%) practică exerciții fizice cu oarecare regularitate (cel puțin 5 ori pe săptămână), doar 13% din români fac acest lucru; 14% din europeni fac exerciții fizice din când în când (cel puțin o dată pe săptămână) față de 18% din români. Cea mai semnificativă diferență se înregistrează în rândul celor care nu practică niciodată exerciții fizice sau sport (63% români versus 46% UE). În intervalul 2013-2017, ponderea românilor care nu practică exerciții fizice sau sport a crescut cu trei procente (63% versus 60%). Într-o reprezentare comparativă UE versus România, datele referitoare la frecvența practicării activității fizice și sportului în România sunt redate în cercul interior al imaginii, iar nivelele medii înregistrate la nivelul UE sunt figurate în cercul exterior.

În ceea ce privește frecvența altor activități fizice (ciclism, dans, grădinărit, deplasarea pe jos sau cu bicicleta etc.), doar 9% dintre români practică regulat astfel de activități față de 14% la nivelul UE. Aceste activități sunt efectuate cu oarecare regularitate de aproape o treime din europeni (30%), dar de numai un 15% dintre români. Aproape o treime din europeni (35%) și peste jumătate din români (51%) nu desfășoară niciodată activități fizice.

Deși frecvența mersului pe jos cel puțin zece minute în cel puțin patru zile în ultima săptămână este similară la români și la restul europenilor (62% versus 61%), în rândul românilor se înregistrează ponderi mai înalte ale persoanelor care nu s-au deplasat pe jos cel puțin 10 minute în nicio zi în decursul unei săptămâni (21% versus 15%).

În ceea ce privește timpul petrecut stând pe scaun într-o zi obișnuită, românii și europenii înregistrează ponderi identice ale celor care petrec mai mult de 8,5 ore așezați pe scaun (12%). Spre deosebire de media UE (16%), de două ori mai mulți români (31%) nu petrec mai mult de 2,5 ore așezați.

Pentru europenii din 17 țări, cea mai frecventă locație pentru practicarea activităților fizice este în parc sau în aer liber (40%), cu variații importante (67% în Finlanda, 17% în România). Dintre repondenții din 9 țări, o treime (32%) preferă să desfășoare activități fizice la domiciliu, opțiune mai frecventă în rândul est europenilor, inclusiv a românilor (60%). Majoritatea europenilor care desfășoară activități fizice nu sunt membri ai niciunui club sportiv (69% dintre europeni, 71% români). Cele mai frecvente motive ale practicării sportului sau altor forme de activitate fizică sunt: îmbunătățirea stării de sănătate (54% europeni, 35% români), relaxarea (38% europeni, 35% români), distracția (30% europeni, 17% români) și îmbunătățirea performanței fizice (28% europeni, 12% români). Lipsa timpului liber este cel mai important factor care împiedică practica regulată a activității fizice și sportului (40% europeni, 50% la români).

Cele mai frecvente motive ale practicării sportului sau altor forme de activitate fizică sunt: îmbunătățirea stării de sănătate (54% europeni, 35% români), relaxarea (38% europeni, 35% români), distracția (30% europeni, 17% români) și îmbunătățirea performanței fizice (28% europeni, 12% români). Lipsa timpului liber este cel mai important factor care împiedică adoptarea unui program regulat de activitate fizică și sport (40% europeni, 50% la români).

În anul 2020 a fost publicat un studiu care relevă trendul comportamentului sedentar la adulții din UE, pe baza rezultatelor înregistrate de cele 4 Eurobarometre efectuate în perioada 2002-2017. Prevalența comportamentului sedentar (peste peste 4h30min/zi de inactiviate fizică) a înregistrat o creștere constantă. Evaluarea sedentarismului evidențiază un trend ascendent susținut atât la nivelul UE, cât și în România, tendința românilor spre un stil de viață inactiv înregistrând o creștere mai accentuată: în 2005, 47,7% UE versus 28,7% România; în 2013, 51,6% UE versus 30% România; în 2017, 54,3% UE versus 40,6% România. Studiul pune în evidență eșecul politicilor de combatere a sedentarismului la nivel european și național. ( https://bmcpublichealth.biomedcentral.com/articles/10.1186/s12889-020-09293-1.)

Materiale:

# data[].attributes.attachment_link.title
Campania națională a informării despre efectele activității fizice - 2022 | Directia de Sănătate Publică Brașov

# data[].attributes.attachment_link.description
Activitatea fizică definește orice formă de mișcare a corpului produsă de mușchii scheletici, cu consum de energie. Activitatea fizică se referă la toate formele de mișcare, exerciții fizice sau sportive, activități recreaționale, deplasarea spre o anumită destinație sau mișcările realizate în cursul activității casnice sau la locul de muncă.

# data[].attributes.attachment_link.title
Care sunt beneficiile activității fizice şi cât de multă activitate fizică este recomandat să facem? | FocusPress

# data[].attributes.attachment_link.description
Mişcarea produce o serie de beneficii pentru sănătate, fizic şi mental. Printre altele, activează muşchii, determină organismul să ardă calorii şi

# data[].attributes.attachment_link.title
Cât de important este, în fapt, exercițiul fizic pentru sănătate?

# data[].attributes.attachment_link.description
Sunt trei componente esențiale pentru o viață care ar fi definită de mulți ca una fericită: sănătatea organismului, bogăție materială și un cerc de prieteni. Principalii factori care influențează starea de sănătate a unui individ sunt: zestrea genetică și stilul de viață.Stilul de viață se referă, în esență, atât la alimentație, cât și la activitatea fizică. Despre importanța exercițiului fizic sub aspectul păstrării sănătății fizice vorbim în acest articol.…

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Modul de viaţă ne influenţează direct sănătatea. Astfel, abordarea unui stil de viaţă sănătos ar fi primul pas pentru sănătatea noastră. Însă conceptul de „stil de viaţă sănătos" este unul complex şi necesită o concentrare a eforturilor noastre asupra depăşirii unor obiceiuri dăunătoare.
Conform Organizaţiei Mondiale a Sănătăţii (OMS), sănătatea este starea deplinei bunăstări fizice, spirituale şi sociale, nu numai lipsa bolilor sau a defectelor fizice.

Somnul, o componentă importantă pentru sănătate

„Orele de somn, de exemplu au o importanţă majoră pentru sănătatea noastră. Astfel, în funcţie de organismul fiecăruia, între 6 şi 8 ore de somn pe noapte sunt suficiente pentru ca dimineaţa să ne simţim odihniţi".

De asemenea, cel mai bun interval pentru orele de somn este între 22.30 şi 06.30, însă orele de somn pierdute nu pot fi recuperate din ele din timpul zilei.

În lipsa orelor suficiente de somn, organismul nu va rezista stresului din ziua următoare, iar efectele nu vor întârzia să apară. Pe termen lung, lipsa odihnei nu face parte dintr-un stil de viață sănătos și poate duce la apariţia unor boli foarte grave.

Alimentaţia, sursă de energie, este alt indicator al unui stil de viaţă sănătos

Atunci când vine vorba despre mâncare, corpul nostru are în mod natural 3 strategii simple:

1. să obțină energie

2. să obțină nutrienți

3. să evite toxinele

Potrivit cercetătorilor de la Universitatea Harvard, la baza piramidei alimentaţiei se află legumele, fructele, cerealele integrale (orez brun, paste din făină integrală, secară, orez etc), uleiurile sănătoase. Acestea sunt o bună sursă de energie, de aceea nu trebuie să lipsească din hrana noastră zilnică.

În a doua parte a piramidei, se află carnea de peşte, de pasăre, ouăle, nucile, seminţele. Una-două porţii de lactate vor contribui la necesarul de calciu zilnic.

În vârful piramidei, cercetătorii au pus alimentele pe care trebuie să le consumăm rar: carne roşie, unt, cereale, pâine şi paste din făină albă, cartofi, băuturi şi dulciuri pe bază de zahar.

Pentru un stil de viață sănătos, nutriţioniştii recoandă consumarea alimentelor din toate categoriile de produse, dar în cantităţi mici şi la ore bine stabilite, în funcţie de programul fiecărei persoane.

Greşeli frecvente în alimentaţie

Cele mai grave greşeli în ceea ce priveşte un stil de viaţă sănătos sunt cele alimentare. Întâi, alimentele pe care le alegem pentru a le consuma, dar la fel de importantă este combinarea lor.

O dietă variată şi echilibrată, un consum cât mai mare de alimente neprocesate termic şi de alimente bogate în fibre, minim de sare, zahăr şi grăsimi sunt câteva din principiile importante pentru o dietă sănătoasă. În afară de asta, mai există şi alte modalităţi de a avea o nutriţie sănătoasă.

Fără mişcare nu există sănătate!

Nu putem vorbi despre stil de viață sănătos, fără să vorbim de mişcare fizică. Putem opta pentru orice fel de mişcare: alergarea în parc, sala de fitness, urcatul scărilor, mersul pe jos cât mai mult, plimbări sau grădinărit.

Oricare sunt binevenite, în condiţiile în care toate sunt forme de a evita sedentarismul, care este cauza unor boli cu potenţial letal. Deci, fără mişcare nu există sănătate. Exerciţiile fizice aduc o serie de beneficii psihologice, dar şi fizice.

Fumatul este interzis cu desăvârşire când ne gândim la un stil de viaţă sănătos.

Cercetătorii au identificat în fumul de ţigară peste 4.000 de substanţe. Printre acestea există substanţe active farmacologic, antigenice, citotoxice, mutagene şi carcinogene.

Obiceiuri considerate benefice unui stil de viață sănătos
- Studiu național GFK România (1000 repondenți, vârsta>15 ani, metoda interviurilor față în față) Care sunt principalele 5 activități dintre cele enumerate care considerați că pot contribui cel mai mult la un stil de viață sănătos?

Consum de fructe și legume - 70% (66% bărbații, 73% femeile)

Mișcare / Exerciții fizice - 58% (60% bărbații, 57% femeile)

Consum de alimente proaspete/neprocesate - 49% (46% bărbații, 52% femeile)

Mese regulate - 44% (45% bărbații, 44% femeile)

Somn suficient - 37% (38% bărbații, 35% femeile)

Important de reţinut este că adoptarea unui stil de viaţă sănătos este un proiect pe termen lung. Rezultate nu apar peste noapte şi nici schimbarea nu se face peste noapte. Trebuie stabilite obiective realiste, multă răbdare şi conştiinţa că fiecare pas contează.

# data[].attributes.attachment_link.title
MINI-GHID pentru un stil de viață sănătos - Medinvest

# data[].attributes.attachment_link.description
Modul de viaţă ne influenţează direct sănătatea. Astfel, abordarea unui stil de viaţă sănătos ar fi primul pas pentru sănătatea noastră.

# data[].attributes.body
Cericov Mădălina

S sălcuta

Sunt deschisă fata de noi experiențe și fac față provocărilor care vor fi transmise de către finanțatori!

# data[].attributes.body
Salut Sălcuța

Sunt prietenoasă și cumunicabilă, îmi place să fac cunoștință cu oameni noi! ❤️

# data[].attributes.body
Tind spre câte mai multe realizări create împreună cu grupul

# data[].attributes.body
Sălcuța

Îmi place enorm să rețin ce înălțime au oamenii. (Știu ce înălțime avea Hitler, Regina Elizabeta, Michael Jackson, Stalin, Ariana Grande, Rihanna, etc.)

# data[].attributes.body
Șargu Cristina

Satul Opaci

Imi place mult sa invat ceva nou si de folos pentru a dezvolta pozitiv personalitatea mea

# data[].attributes.body
Satul Sălcuța