# data[].attributes.body
11 nejdůležitějších pojmů pro rychlý brainstorming:

komunismus

totalitní režim

Komunistická strana Československa

propaganda

pětiletka

cenzura

politické procesy

Milada Horáková

Klement Gottwald

kolektivizace

Únor 1948

# data[].attributes.body
Napiš na tabulku, jakým způsobem lze ukončit válku. Přilep na tabuli.

# data[].attributes.body
Na začátku roku 1945 bylo nacistické Německo sevřeno ze dvou stran – ze západu postupovali spojenci a z východu Sovětský svaz.

Dne 30. dubna 1945 spáchal sebevraždu vůdce Německa Adolf Hitler.

8. května 1945 Německo kapitulovalo – v Evropě skončila válka (v Česku si tento den připomínáme jako Den vítězství).

V českých zemích proběhlo Pražské povstání (5.–9. května 1945) proti německé okupaci.

Na konci války v Evropě vstoupila do Prahy také vojska Sovětského svazu.

Berlín 2025

Berlín 1945

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Katrin Sorokina | Luxury Travel Content Creator

# data[].attributes.attachment_link.title
Which Hawaiian island is your favorite?Follow for more travel across the USA 🇺🇸 #hawaii #usatravel

# data[].attributes.attachment_link.title
101/111 Protektorát - Dějiny udatného českého národa | Česká televize

# data[].attributes.attachment_link.description
Nabízíme šest televizních kanálů, mezi které patří ČT1, ČT2, ČT24, ČT Déčko, ČT art a ČT sport. Vysíláme 24 hodin denně. Zajišťujeme doprovodné služby včetně teletextu, elektronického programového průvodce i skrytých titulků. Zabýváme se výrobou a produkcí vlastních pořadů.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Tvořte své lekce lépe a rychleji

# data[].attributes.attachment_link.description
Kvíz - Řada otázek s možností výběru z více možností. Chcete-li pokračovat, klepněte na správnou odpověď.

# data[].attributes.body
1) Sleduj video a odpověz na otázky.

2) Najdi vysvětlení pojmů a zapiš si:

antisemitismus

křišťálová noc

norimberské zákony

3)Zpracuj vzpomínku

4) Vyplň cvičení v History labu

# data[].attributes.headline
Dějiny moderního Německa v 1 minutě (k zamyšlení)

# data[].attributes.subject
Dějiny moderního Německa v 1 minutě (k zamyšlení)

# data[].attributes.body
Všimni si, jak dějiny Německa, našeho souseda, ovlivňovaly dění v Evropě prakticky po celé 20. století. Co si o tom myslíš? Jak se to dotýkalo života u nás? Platí i to v dnešní době?

# data[].attributes.attachment_link.title
History of Germany in 1 minute (since 20 century) | Countryballs

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.question
Který z následujících historických zvratů 20. století podle tebe nejvíce ovlivnil to, jak dnes v České republice žijeme?

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.poll_choices[].choice_text
Druhá světová válka a nacistická okupace (1939–1945)

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.poll_choices[].choice_text
Komunistická diktatura a život v socialismu (1948–1989)

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.poll_choices[].choice_text
Sametová revoluce a konec komunismu (1989)

# data[].attributes.headline
AI robot a 20. století. Myslíš, že má pravdu?

# data[].attributes.subject
AI robot a 20. století. Myslíš, že má pravdu?

# data[].attributes.body
Tento stručný přehled ti dal základní představu o nejdůležitějších událostech 20. století. Přesto je to jen jeden z možných pohledů – a určitě ne jediný. Myslíš, že takovýhle souhrn stačí, abychom porozuměli složitosti historie? Nebo stojí za to rozvíjet svůj vlastní kritický rozum, ptát se, zkoumat různé zdroje a vytvořit si vlastní názor na to, co se skutečně stalo a proč? Nenech za sebe mluvit robota ani nikoho jiného. Historie nejsou jen fakta, je to příběh lidí, jejich rozhodnutí a dopadů – a tvůj názor na ni má smysl. Jaký bude ten tvůj?

# data[].attributes.body
Otázky:

1) Kdy proběhla křišťálová noc?

9.-10.11.1938

2) Proč získala tento název?

Podle rozbíjení oken a majetku židovského obyvatelstva.

3) Dotkla se tato událost i našeho území/oblasti, kde dnes žijeme? Ano, dotkla se této oblasti. Zachovala se synagoga

4) Proč myslíš, že bychom si tuto událost měli stále připomínat? Abychom věděli, kam až může zajít nenávist vůči druhému.

# data[].attributes.attachment_link.description
⚠️ Došlo k chybě při načítání skriptu na této stránce. Tato chyba může být způsobena použitím rozšíření prohlížeče nebo blokátorů, které mohou ovlivnit načítání stránky.

# data[].attributes.attachment_link.description
Portál se vzdělávacími metodikami k pořadu Slavné dny internetové televize Stream.cz.

# data[].attributes.body
Co mám nosit: učebnici, sešit velký silný 444, lepidlo, nůžky, pastelky (žlutá, oranžová, červená, modrá, zelená), přihlašovací jméno a heslo od MS Teams – napsat si do sešitu či na jiné místo, kde ho vždy nejdeš!

Co musím splnit: za pololetí je nutné získat alespoň 6 známek (aktivita, písemky, desetiminutovky, pracovní listy, skupinová práce).

Pravidla:

1) Dodržuji pokyny vyučujících.

2) Plně se věnuji hodině, zapojuji se do aktivit.

3) Telefon je schovaný v tašce.

4) AI používám pouze s dovolením vyučujícího.

# data[].attributes.attachment_caption
Proč se učíme dějepis (A4) - zpracovala Mgr. Kateřina Adámková

# data[].attributes.body
1. Sedíme připraveni na učení

Sedíme rovně na své židli, nohy máme na zemi.

Díky tomu se nám lépe soustředí.

2. Nasloucháme si

Dáváme pozornost spolužákům i učiteli.

Když posloucháme, učíme se a pomáháme celé třídě.

3. Sdílíme své myšlenky

Aktivně se zapojujeme do výuky otázkami a odpověďmi.

Naše příspěvky posouvají společné učení dál.

4. Mluví ten, kdo má slovo

Ve společné práci dáváme prostor jednomu mluvčímu.

Díky tomu slyšíme jasně, co kdo říká.

5. Díváme se na mluvčího

Oči máme na toho, kdo právě mluví.

Pomáhá nám to udržet pozornost a lépe porozumět.

# data[].attributes.attachment_link.title
Fun and Eye Catching Our Classroom Rules Poster  (1)

# data[].attributes.attachment_link.title
Kaiser Franz Joseph I (1830-1916) (full color)

# data[].attributes.attachment_link.title
An incredible time travel trip back to the 1900 Paris Exposition Universelle, World Fair

# data[].attributes.attachment_link.title
Old Videos in COLOR 1912 TITANIC preparing for departure

# data[].attributes.attachment_link.title
Den, kdy byl spáchán atentát v Sarajevu (28. červen 1914)

# data[].attributes.attachment_link.title
Dobrý voják Švejk - Tak nám zabili Ferninanda

# data[].attributes.attachment_link.title
PREHISTORIES feat. FRANTIŠEK FERDINAND D'ESTE 🔫 (OFFICIAL SONG)

# data[].attributes.attachment_caption
Fotografie ISV - k PL 1 - aktualizované odkazy!

# data[].attributes.body
Legionáři byli dobrovolníci z českých zemí, kteří během 1. světové války bojovali na straně Dohody.

Chtěli, aby se Čechy a Morava osvobodily od Rakouska-Uherska a vznikl samostatný československý stát.

Legie vznikly v různých zemích:

Ruské legie – nejpočetnější, proslavily se bitvou u Zborova (1917).

Francouzské legie

Italské legie

Legionáři se stali symbolem boje za svobodu a pomohli vzniku Československa v roce 1918.

Po válce se vraceli domů – hlavně z Ruska, kde museli složitě cestovat přes Sibiř a Vladivostok.

# data[].attributes.body
Legiovlak: popis jednotlivých vagónů

# data[].attributes.attachment_link.title
Anti-Bolshevik Legion Train from Russia (WWI) 🚂🚃🇨🇿⭐ #ww1 #legion #historytravel

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Na později

Zborovská bitva byla jen drobnou epizodou 1. světové války, přesto měla zcela zásadní morální a politický význam pro vznik samostatného Československa. Statistiky: legionářů na straně Ruska se zúčastnilo zhruba 3 500 (velení bylo ruské - naší jednotce velel Vjačeslav Trojanov) a stáli proti přesile - v rakousko-uherských zákopech bylo cca 5 500 vojáků a byli také mnohem lépe vybaveni a secvičeni. Z nich bylo odhadem 70 procent Čechů. Nejtěžší boje probíhaly o opevněné návrší zvané Mogila (bráněné maďarskými vojáky), kde také padlo nejvíc legionářů. Celkové ztráty čs. legionářské brigády byly nemalé: zemřelo 185 vojáků a asi 800 jich bylo zraněno. Na druhé straně se jim podařil husarský kousek, když zajali zhruba 3 300 rakousko-uherských vojáků - tzn. skoro 2/3 nepřátel.

# data[].attributes.attachment_link.title
Den bitvy u Zborova (2. červenec 1917) | Slavné dny | Stream

# data[].attributes.attachment_link.description
Zborovská bitva byla jen drobnou epizodou 1. světové války, přesto měla zcela zásadní morální a politický význam pro vznik samostatného Československa. Statistiky: legionářů na straně Ruska se zúčastnilo zhruba 3 500 (velení bylo ruské - naší jednotce velel Vjačeslav Trojanov) a stáli proti přesile - v rakousko-uherských zákopech bylo cca 5 500 vojáků a byli také mnohem lépe vybaveni a secvičeni.

# data[].attributes.headline
28. 10. 1918 Den, kdy vzniklo Československo

# data[].attributes.subject
28. 10. 1918 Den, kdy vzniklo Československo

# data[].attributes.attachment_link.description
Portál se vzdělávacími metodikami k pořadu Slavné dny internetové televize Stream.cz.

# data[].attributes.attachment_link.title
Den, kdy zemřel T. G. Masaryk (14. září 1937) | Slavné dny | Stream

# data[].attributes.attachment_link.description
V následujícím vzácném bonusovém videu pořízeném americkou společností 20th Century-Fox Film Corporation v roce 1929 v Lánech hovoří Masaryk o technickém pokroku v oblasti filmu. Jeho slova jsou zajímavá hned ze dvou důvodů: jednak vlastně přesně předjímá budoucí televizní vysílání a kromě toho je zde dobře vidět způsob jeho uvažování. Jeho závěr je sice z dnešního pohledu naivní, ale možná o to hezčí a působivější…
Autor: Pavel Zuna
Střih: Vladimír Šimek
Dramaturg: Pavel Zuna
Produkce: Lucie Dřízhalová
Šéfproducent: Lukáš Záhoř
© 2017 Seznam.cz, a. s.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tomáš Garrigue Masaryk - 1.prezident Československa na velmi unikátních záběrech se zvukem!!!

# data[].attributes.attachment_link.title
22/1930 Sb. Zákon o zásluhách T. G. Masaryka.

# data[].attributes.attachment_link.description
Zákon č. 22/1930 Sb. - Zákon o zásluhách T. G. Masaryka.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Krach na newyorské burze v roce 1929 odstartoval velkou hospodářskou krizi, která se z Ameriky postupně rozšířila po celém světě. Zajímavost: V téhle době bídy a strádání měly ženy víc než kdy předtím strach z nechtěného těhotenství. Prodej antikoncepce byl ale tehdy v Americe nezákonný. Nejrůznější firmy tu tak svoje více či méně účinné antikoncepční přípravky nabízely pod zástěrkou toho, že jde o "prostředky ženské hygieny". Ženám je často až na práh jejich bytu přicházely nabídnout podomní obchodnice. A měly nebývalý úspěch. Když se ale v některých případech ukázalo, že zakoupené zboží nemá slibované účinky, bylo už pozdě. Ženy neměly kam se odvolat. Šlo přece pouze o "prostředky ženské hygieny".

# data[].attributes.attachment_link.title
Den krachu na newyorské burze (24. říjen 1929) | Slavné dny | Stream

# data[].attributes.attachment_link.description
Krach na newyorské burze v roce 1929 odstartoval velkou hospodářskou krizi, která se z Ameriky postupně rozšířila po celém světě. Zajímavost: V téhle době bídy a strádání měly ženy víc než kdy předtím strach z nechtěného těhotenství. Prodej antikoncepce byl ale tehdy v Americe nezákonný.

# data[].attributes.attachment_caption
Každá skupina dostane sadu dobových fotografií z období Velké hospodářské krize:

# data[].attributes.body
Otázky:

1) Popis fotografie: Co vidíte na fotografii? (osoby, prostředí, výraz tváří, oblečení, činnosti apod.)

2) Předpokládaný kontext: Co si myslíte, že se na fotografii odehrává? Jak by se mohli cítit lidé na fotografii?

3) Otázky pro další bádání: Co byste se chtěli dozvědět o situaci zachycené na fotografii?

4) Souvislosti: Jak danou fotografii spojujete s informacemi o Velké hospodářské krizi, které jste se již dozvěděli?

# data[].attributes.body
Nalistuj si v učebnici str. 34, pozorně si přečti text Fašismus v Itálii, do sešitu stručně a svými slovy vypracuj odpovědi na následující otázky:

1. Jaké bylo postavení Itálie na konci I. světové války?

2. Co si představíš pod pojmem „fašismus“?

3. Kdo byl Benito Mussolini?

# data[].attributes.body
🔵 Otázky po zhlédnutí dokumentu

1. Jakým způsobem ovlivnila I. světová válka pozdější nástup fašismu v Itálii?

2. Co lidem Mussolini sliboval, aby získal jejich podporu?

3. Co se stalo při tzv. Pochodu na Řím?

4. Jak Mussolini změnil vládnutí v Itálii po svém nástupu?

5. Kdybys tehdy žil(a) v Itálii, podporoval(a) bys Mussoliniho? Proč ano, nebo proč ne?

# data[].attributes.body
Pláč v televizi nad smrtí diktátora

Pohřeb diktátora

# data[].attributes.attachment_link.title
North Korea's Slow Motion Military - North Korea parade in Slow Motion

# data[].attributes.body
Myšlenka, která vznikla v 19. století (Marx, Engels).

Cílem je společnost bez rozdílů mezi lidmi, kde všichni vlastní majetek společně.

Vše by mělo být „všech a pro všechny“.

Ve 20. století se komunismus stal základem vlády v několika státech (např. Sovětský svaz - Rusko po bolševické revoluci 1917).

# data[].attributes.attachment_link.title
Komunismus - Kompletní Vysvětlení Ideologie

# data[].attributes.attachment_link.description
Portál se vzdělávacími metodikami k pořadu Slavné dny internetové televize Stream.cz.

# data[].attributes.body
Pojmenováno podle Josefa Stalina, který vládl v Sovětském svazu (20.–50. léta 20. stol.).

Tvrdá a diktátorská forma komunismu.

Vlastnosti stalinismu:

Strach a represe – tajná policie, vězení, vyhnanství.

Kult osobnosti – Stalin byl zobrazován jako neomylný vůdce.

Plánované hospodářství – stát řídil výrobu i ceny.

Zákaz kritiky – nebyla svoboda slova ani politická opozice.

Režim způsobil utrpení milionů lidí.

# data[].attributes.body
Nalistuj si v učebnici str. 38-39, zkus zodpovědět do sešitu následující otázky:

1) Co znamená zkratka SSSR?

2) Co byly kolchozy?

3) Vysvětli pojem industrializace.

4) Jaké bylo postavení církve v SSSR?

# data[].attributes.body
Prohlédni si slogany a vyber 2-3, které tě oslovily a mohly by ti být blízké.

# data[].attributes.attachment_link.description
Portál se vzdělávacími metodikami k pořadu Slavné dny internetové televize Stream.cz.

# data[].attributes.body
ČSR zůstává demokrat. zemí, ale má vážné problémy (hospodářská krize, vysoká nezaměstnanost – hlavně v pohraničí)

v pohraničí (Sudetech) žilo 3,5 obyvatel německé národnosti (sympatizují s A. Hitlerem)

vznik Sudetoněmecké strany (SdP), kterou vedl Konrád Henlein

r. 1935 SdP vítězí v parlamentních volbách, volily ji 2/3 Němců v ČSR

r. 1935 novým prezidentem republiky Edvard Beneš (TGM odstoupil, 85 let!)

v září 1937 TGM umírá na zámku v Lánech

# data[].attributes.attachment_link.title
Edvard Beneš zvolen prezidentem Československé republiky 18 prosince 1935

# data[].attributes.attachment_link.description
První československý prezident T. G. Masaryk zemřel 14. září 1937 v Lánech. Jeho smrt prožívala celá země. Rozhlas vysílal pouze vážnou hudbu, konala se smuteční shromáždění, všude vlály černé prapory, dokonce byla zcela vyprodána černá látka. Jaké dopady mělo Masarykovo úmrtí na společnost?

# data[].attributes.attachment_link.description
Portál se vzdělávacími metodikami k pořadu Slavné dny internetové televize Stream.cz.

# data[].attributes.body
1. Co se stalo v československém pohraničí po Mnichovské dohodě v roce 1938 a proč z něj mnoho lidí uprchlo?

2. Kdo byli uprchlíci z pohraničí po roce 1938 a jaké skupiny lidí byly ohrožené?

3. Jaké podmínky čekaly uprchlíky z pohraničí po příchodu do vnitrozemí?

4. V čem se zkušenost uprchlíků po roce 1938 podobá situaci uprchlíků v dnešním světě a v čem se naopak liší?
(Porovnej příčiny útěku, přijetí veřejností, podmínky.)

5. Jak bychom se dnes měli dívat na lidi, kteří jsou nuceni opustit své domovy – a proč je důležité znát i historické příklady, jako jsou uprchlíci z roku 1938?

# data[].attributes.attachment_link.title
Uprchlíci z pohraničí po mnichovské dohodě - ČT edu - Česká televize

# data[].attributes.attachment_link.description
Mnichovská dohoda z konce září 1938 vedla ke ztrátě asi třetiny historického území českého státu. Měla však i velké sociální dopady. Na 200 000 osob utíkalo z pohraničí do vnitrozemí. Bohužel, druhá republika ztratila i étos republiky první. Mnohé uprchlíky, zejména německé antifašisty a Židy, bez milosti vracela zpět. Jejich cesta často nekončila jinde než v koncentračních táborech.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vznik a vlastnosti Měsíce

Jak vznikl náš Měsíc a jak je možné, že zůstává na své oběžné dráze a nespadne na Zem? Podívejte na vysvětlení vzniku Měsíce, popis jeho základních fyzikálních vlastností a sil, které na něj působí. Jak Měsíc ovlivňuje život na Zemi? Co by se stalo, kdyby zmizel?

# data[].attributes.attachment_link.title
Přijímání uprchlíků ze Sudet za druhé republiky - ČT edu - Česká televize

# data[].attributes.attachment_link.description
V roce 1938 se začaly vyostřovat národnostní konflikty v československém pohraničí. Už na jaře začali odcházet židovští obyvatelé, v důsledku ztráty těchto území po podpisu mnichovské dohody odešlo do vnitrozemí ČSR mnoho dalších lidí. Později přicházeli i antifašisté z Německa, případně z Rakouska. Jaká byla politika československých úřadů vůči uprchlíkům přicházejícím na území tehdejšího státu?

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Tvořte své lekce lépe a rychleji

# data[].attributes.attachment_link.description
1) Jaké státy podepsaly Mnichovskou dohodu? 2) Kdo byl prezidentem v době podpisu Mnichovské dohody? 3) Kdy byla podepsána Mnichovská dohoda?

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Tvořte své lekce lépe a rychleji

# data[].attributes.attachment_link.description
DALADIER - Francouský předseda, CHAMBERLAIN - Britský premiér, HENLEIN - Předseda SDP, SUDETY - Česko-německé pohraničí, HÁCHA - prezident protektorátu.

# data[].attributes.body
1) Po Mnichovu Německo obsadilo československé pohraničí. Mnoho lidí uprchlo ze strachu z nacistů, násilí a ztráty svobod (160-170 tis. obyvatel)

2) Uprchlíky byli hlavně Češi, Židé, státní zaměstnanci, demokraticky smýšlející Němci a další lidé ohrožení nacistickým režimem.

3) Ve vnitrozemí je čekalo nouzové ubytování, ztráta majetku, problémy s hledáním práce a omezená státní podpora.

4) Podobnost: lidé prchají před nebezpečím a začínají znovu bez majetku.
Rozdíl: dnešní uprchlíci často cestují přes více států a mají větší mezinárodní pomoc.

5) Měli bychom je vnímat jako lidi v nouzi. Historie nám připomíná, že i naši předkové byli uprchlíky a učí nás empatii a porozumění.

# data[].attributes.body
Najdi na stránce vzpomínku na křišťálovou noc a sepiš do 3 vět, co ses dozvěděl/a.

Cesta - zdroje - vzpomínky - vzpomínky na křišťálovou noc- vyber si 1 ze vzpomínek.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kde za druhé světové války bydleli židovští obyvatelé Prahy před tím, než byli deportováni? Která místa nesměli za okupace navštěvovat? Na jakých místech byli zadrženi za porušení protižidovských zákazů a nařízení? Odpovědi poskytuje aplikace MemoGIS Praha, zprovozněná u příležitosti dnešního Mezinárodního dne památky obětí holokaustu. Webovou aplikaci nazvanou MemoGIS Praha (memory - anglicky paměť, GIS - geografický informační systém) vytvořil Masarykův ústav a Archiv AV ČR ve spolupráci s Institutem Terezínské iniciativy a Multikulturním centrem Praha. Projekt podpořila Technologická agentura České republiky a bude dlouhodobě rozvíjen v rámci českého uzlu Evropské infrastruktury pro výzkum holocaustu. Aplikace načítá data z Databáze obětí do současné mapy Prahy. Současně s aplikací vznikla také didaktická příručka Tváře, místa, osudy: používáme aplikaci MemoGIS ve výuce.

V rámci projektu Nechte mě být, jaká jsem - vrstevnické vzdělávání a historická gramotnost podpořeném MŠMT v roce 2021 vznikla lekce Zachránci a zachránění. Obsah lekce je inspirován příběhem Anne Frankové a je možno ji využít při práci s výstavou Nechte mě být, jaká jsem. Životní příběh Anne Frankové. Lekce je přizpůsobená distanční výuce, ale je možno ji využít i prezenčně.

Při příležitosti připomínky dne 7. května 1943, kdy dorazilo zhruba 860 mužů, žen a dětí označených za cikány a cikánské míšence z protektorátního "cikánského tábora" Lety u Písku a z Moravy do koncentračního a vyhlazovacího tábora u polského města Osvětim, přinášíme text historika Michala Schustera Cikánský tábor v koncentračním táboře Auschwitz-Birkenau.

Databáze obětí nacistického rasového pronásledování obsahuje téměř 125 000 záznamů lidí, kteří byli kvůli svému židovskému nebo romskému původu pronásledováni a zavražděni v nacistických a jiných koncentračních táborech během druhé světové války

Databáze digitalizovaných dokumentů

Autentické dokumenty vztahující se k obětem holocaustu obsahují kromě fotografií jednotlivých obětí také množství dalších informací a dávají nám tak možnost poznat tváře a osudy obyčejných lidí, kteří se měli ztratit z naší paměti.

# data[].attributes.attachment_link.description
Portál holocaust.cz představuje obsáhlý a unikátní zdroj informací k tématu holocaustu, rasismu a antisemitismu.

# data[].attributes.body
Najdi cvičení: Kdo byl jejich nepřítel

Dej vyzkoušet cvičení a doplň do tabulky své jméno a příjmení.

Do kolonky email učitele vyplň: Adamkova@zsbnpl.cz

# data[].attributes.attachment_link.title
Od mnichovské konference k okupaci - ČT edu - Česká televize

# data[].attributes.attachment_link.description
Na konci září roku 1938 přišlo rozhodnutím velmocenské čtyřky v Mnichově Československo o svá pohraniční území. Následovalo období tzv. druhé republiky, kdy si její představitelé mysleli, že dokážou udržet státní samostatnost. Z tohoto omylu je vyvedly události z března 1939, kdy po osamostatnění Slovenska došlo k okupaci českých zemí. Podívejte se na reportáž Československého filmového týdeníku z roku 1969, která proběhlé události hodnotí s třicetiletým odstupem. Co si z této historie můžeme vzít my dnes?

# data[].attributes.headline
Klíčové pojmy k vyhledávání - tvoříme časovou přímku

# data[].attributes.subject
Klíčové pojmy k vyhledávání - tvoříme časovou přímku

# data[].attributes.body
Edvard Beneš

Emil Hácha

Strana národní jednoty

Národní strana práce

Josef Tiso

generál Jan Syrový

Rudolf Beran

Adolf Hitler

Protektorát Čechy a Morava

Karel Čapek

zmocňovací zákon

Voskovec a Werich

okupace

Podkarpatská Rus

antisemitismus

Maďarsko

kde hledat informace, od čeho se odrazit:

učebnice str. 44-45

https://www.dejepis.com/ucebnice/druha-republika/

# data[].attributes.attachment_link.title
Antisemitismus druhé republiky - ČT edu - Česká televize

# data[].attributes.attachment_link.description
Neutěšené hospodářské a sociální poměry druhé republiky velmi brzo vedly k otázce, kdo za to může? Během pár dnů po mnichovské dohodě byl nalezen viník: Židé. Následovalo omezování ve výkonu jejich povolání, propouštění ze státní správy a přijetí protižidovských nařízení tehdejší vládou. Video ukazuje také konkrétní životní osud oblíbeného prvorepublikového herce Hugo Haase.

# data[].attributes.body
Dohoda z 23. srpna 1939 mezi nacistickým Německem a Sovětským svazem zapůsobila jak blesk z čistého nebe a šokovala doslova celý svět. Dvě mocnosti, které si do té doby nemohly přijít na jméno, se domluvily na spolupráci. Událost vešla do dějin jako Pakt Molotov-Ribbentrop.

# data[].attributes.attachment_link.description
Portál se vzdělávacími metodikami k pořadu Slavné dny internetové televize Stream.cz.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Tvořte své lekce lépe a rychleji

# data[].attributes.attachment_link.description
Kvíz - Řada otázek s možností výběru z více možností. Chcete-li pokračovat, klepněte na správnou odpověď.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Tvořte své lekce lépe a rychleji

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1) Na čem se dohodli během mnichovské konference 29.-30.9.1938? a) A. Hitler slíbil, že nebude útočit a zabírat další území b) Daladier a Chamberlain dovolili Hitlerovi obsadit celou Evropu c) Dohodli se postoupit tzv. sudety Německu - součást Československa 2) Kdo byl prezidentem Československa v září 1938? a) Emil Hácha b) Tomáš Garrigue Masaryk c) Edvard Beneš 3) Byli jsme přítomni na jednání v Mnichově? a) Nebyli - nepustili naše zástupce k jednání, byli drženi v mnichovském hotelu a hlídání gestapem. b) Nebyli - čeští zástupci se odmítli jednání zůčastnit. c) Byli - ale již nic nezmohli. Neměli na jednání žádného spojence. 4) Co udělal prezident Československa po podepsání mnichovské dohody? a) Vyhlásil mobilizaci a šel bojovat. b) Přijal mnichovskou dohodu, abdikoval a odešel do exilu, kde vytvořil exilovou vládu. c) Přijal mnichovskou dohodu a spáchal sebevraždu. 5) Jak se nazývá období od mnichovské dohody (30.9.1938) do okupace Německem (15.3.1939)? a) malá naše republika b) mnichovská republika c) druhá republika 6) Kdo se stal prezidentem v listopadu 1938? a) Jan Werich b) Eduard Čech c) Emil Hácha 7) Co udělali slovenští politici 14.3.1939 ? a) vyhlásili samostatný Slovenský stát b) připojili se k Třetí říši c) připojili se k fašistickému Maďarsku 8) Co musel udělat prezident Hácha 15.3.1939? a) Podepsat prohlášení o předání zbytku republiky pod "ochranu" německé říše. b) Odcestovat do Ruska a přenechat republiku Hitlerovi. c) Musel navštívit Hitlera a byl zatčen a popraven. 9) Co znamená slovo okupace? a) Předání země do rukou vlády druhé země. b) Vzniknutí ozbrojených sil jednoho státu na území druhého státu c) Dobrovolné přistoupení území státu k jinému státu. 10) Co je to pakt Ribbentrop - Molotov ? a) Smlouva o neútočení mezi N a SSSR ze srpna 1939, která obsahovala tajné dodatky o rozdělení Polska. b) Smlouva mezi N a FR o neútočení a tajném dodatku o rozdělení Nizozemí. c) Smlouva mezi N a Finskem o neútočení a rozdělení si Sovětského svazu. 11) Kdy začala 2.sv.válka? a) 1.5.1939 b) 1.8.1939 c) 1.9.1939 12) Napadením, které země začala? a) Polska b) Nizozemska c) Francie 13) Které země si rozdělily Polsko? a) N a SSSR b) N a Protektorát Čechy a Morava c) N a Slovenský stát 14) Jak zareagovaly na počátek války ostatní země ? a) FR a VB vyhlásily válku a okamžitě zaútočily na Německo. b) FR a VB vyhlásily válku, ale neútočily-vedly tzv. podivnou válku v sedě. c) VB a FR nezareagovaly a vyčkávaly. Nabízely Polákům azyl. 15) Které země k sobě připojil Sovětský svaz v roce 1940? a) Litva, Bělorusko, Polsko b) Litva, Lotyšsko, Slovensko c) Litva, Lotyšsko, Estonsko 16) Co bylo záminkou pro napadení Polska? a) Fingovaný útok na rozhlasovou vysílačku v Gleiwitz (Gliwice). b) Atentát na německého politika Leibnitze. c) Nebyla žádná záminka. 17) Které země obsadilo Německo v roce 1940? a) Dánsko, Norsko, Finsko, Francii b) Dánsko, Norsko, Španělsko, Itálii c) Dánsko, Norsko, Lucembursko, Belgii, Nizozemí, Francie 18) Kdo se stal premiérem VB v květnu 1940? a) Winston Churchill b) Frank Randell c) Alex Chamberlain 19) Jakou formou byla vedena bitva o Velkou Británii? a) letecká bitva b) pozemní bitva c) ponorková bitva 20) Co znamená zkratka RAF? a) rota Alexandra Finna b) royal air force c) royal air fire 21) Zúčastnili se této letecké bitvy o VB také českoslovenští letci? a) ano b) ne 22) Jakou taktiku zvolilo Německo na začátku války? a) Taktika pomalé války b) Taktika spálené země c) Taktika bleskové války 23) Které tři fašistické státy vytvořily tzv. OSU Berlín-Řím-Tokio? a) N+It.+SSSR b) N+It. + Japonsko c) N+It.+Španělsko

# data[].attributes.attachment_link.description
一系列选择题。点击正确答案继续。. 1) Na čem se dohodli během mnichovské konference 29.-30.9.1938? 2) Kdo byl prezidentem Československa v září 1938?