# data[].attributes.body
Diagnosen generaliserad ångestsyndrom "GAD" (Generalized Anxiety Disorder) beskrivs som en konstant närvarande ångestkänsla som är sammanknuten med oro/ångest, och som oftast uppstår på grund av händelser eller kriser i livet. En oroskänsla med ångestfyllda, absurda tanke- eller föreställningskedjor som kretsar runt situationer, som man skulle kunna drabbas av. Oron ska vara kronisk (dvs. långvarig) och har uppträtt under de flesta dagar under 6 månaders tid. En annan viktig aspekt att ta hänsyn till är om oron är svår eller omöjlig att med viljan kontrolleras. Även i anslutning till en oförmåga att kunna slappna av mer än vid kortare stunder. Symtomen ska skapa ett lidande och/eller funktionsnedsättning i det vardagliga livet, och kroppsliga och kognitiva spänningssymtom ska förekomma.

Minst tre av följande sex delsymtom skall finnas:

Rastlöshet, uppskruvad och på helspänn, blir lätt uttröttad, koncentrationssvårigheter eller att "bli tom i huvudet", irritabilitet, muskelspändhet, sömnstörningar.

I diagnostiken ingår:

Anamnes och klinisk bedömning genom samtal

ev. med användning av ett instrument som MINI

Somatisk undersökning och provtagning

Suicidriskbedömning

Kontrollera differentialdiagnostik och möjlig samsjuklighet

Värdering av kriterier för diagnos och klassificering av fastställd diagnos.

I utredningen bör man särskilt kartlägga:

-Titta på vilka områden som ger personen ångest

-Psykisk och somatisk status observation

-Information från tidigare bårdbesök

- Effekter om man tidigare har haft behandling

- Hur symtomen hindrar arbete, studier och/eller socialt liv

ärftlighet, eventuellt somatisk och psykiatrisk samsjuklighet.

Samsjuklighet:

Andra ångestsyndrom som förekommer i samband med sjukdomen, exempelvis egentlig depression, social fobi och andra paniksyndrom är vanligt. Missbruk kan också förekomma.

Orsaker:

Vad gäller den genetiska benägenheten att insjukna i GAD, ser man ett liten risk jämfört med andra psykiatriska tillstånd. Med ny data kan man se den genetiska betydelsen där det finns en benägenhet att utveckla sjukdomen om man bär på gener att utveckla egentlig depression.

Epidemiologi:

Ca 5 % av befolkningen riskeras att drabbas av sjukdomen, varav kvinnor är dominerande. " Ungefär tre fjärdedelar av dem som diagnostiseras med generaliserat ångestsyndrom beskriver sig själva som att de alltid haft lätt att känna ångest och oro".

# data[].attributes.body
Symtom på GAD kan variera från person till person, men här är några vanliga tecken som ofta uppträder:

Konstant oro och ångest: Personer med GAD upplever en konstant och intensiv oro över olika aspekter av sina liv, inklusive arbete, familj, hälsa, ekonomi och mer. Denna oro är ofta överdriven i förhållande till de faktiska riskerna.

Sömnproblem: Ångesten kan göra det svårt att somna eller sova genom hela natten. Många personer med GAD upplever sömnsvårigheter, inklusive upprepade uppvaknanden eller mardrömmar.

Trötthet: Konstant oro och sömnproblem kan leda till trötthet och en brist på energi. Personer med GAD kan känna sig mentalt och fysiskt utmattade.

Svårigheter med koncentration: Ångesten kan påverka förmågan att fokusera och tänka klart. Personer med GAD kan ha svårt att koncentrera sig på arbete eller andra aktiviteter.

Muskel- och spänningsbesvär: Ångesten kan leda till muskelspänningar, inklusive spända axlar, nacke eller rygg. Vissa personer kan även uppleva huvudvärk på grund av spänning.

Oro över många olika områden i livet: En av de centrala kännetecken för GAD är att ångesten rör många olika områden i livet. Detta skiljer sig från andra ångestsjukdomar som fokuserar på specifika rädslor eller situationer.

# data[].attributes.body
(DSM-5 och ICD-10 har liknande beskrivningar av syndromet vad gäller diagnoskriterierna. "Ångesten är generaliserad och ihållande men inte begränsad till eller ens mest markerad i vissa situationer eller omständigheter (det vill säga är ¨fritt flytande¨). De mest framträdande symtomen varierar men omfattar ihållande nervositet, skakningar, muskulär spänning, svettningar, svimningskänsla, hjärtklappning, yrsel och oro i magen. Rädsla för att själv eller att en anhörig snart ska bli sjuk eller råka ut för en olycka anges ofta." )

# data[].attributes.body
Läkemedelsbehandling i kombination med kognitiv beteendeterapi, är den vanliga behandlingsmetoden. Patienter som har lidit av sjukdomen under en längre tid rekommenderas det ofta en läkemedelsbehandling under minst 12 månader, men det är inte ovanligt att patienten står på behandlingen under flera år. De preparat man vanligen använder sig av är SSRI eller SNRI som är återupptagshämmare för serotonin, resp. serotonin/noradrenalin. Det finns ingen beroendepotential eller toleransutveckling. KBT är en form av psykoterapi som fungerar bra för många med generaliserat ångestsyndrom. KBT behandling kan även ges över nätet. Ibland kan även fysisk aktivitet rekommenderas, och det är inte ovanligt att läkaren skriver ut FaR (Fysiskt aktivitet på recept).

Exponeringsterapi: Denna terapiform innebär att gradvis utsätta sig för de situationer eller föremål som orsakar ångest. Det kan hjälpa individer med GAD att minska sin rädsla och över tid vänja sig vid de situationer som de tidigare undvikit.

Avslappningstekniker: Metoder som progressiv muskelavslappning, djupandningsövningar och mindfulness kan hjälpa patienter med GAD att hantera sina ångestnivåer och fysisk spänning.

Självhjälp och livsstilsförändringar: Många personer med GAD kan dra nytta av självhjälpsmetoder, inklusive regelbunden fysisk aktivitet, en hälsosam kost, tillräckligt med sömn och minskad koffeinkonsumtion. Att undvika alkohol och droger kan också vara viktigt, eftersom de kan förvärra ångestsymtom.

Stödgrupper: Att delta i en stödgrupp för ångest kan vara mycket hjälpsamt. Genom att dela sina erfarenheter med andra som har liknande utmaningar kan individer få stöd och insikter om hur man hanterar GAD.

# data[].attributes.body
Elin är en 39 årig kvinna  sambo till Marcus (42 årig) sedan 12 år, har 2 gemensamma barn (en flicka 11 år och en pojke 7 år gamla) ,utbildad som speciell pedagog. Hon är ensam barn och hennes mamma var överbeskyddande sedan Elin var liten. Elins pappa jobbade mycket, han var bortrest mestadels och hade inte så mycket tid och var inte intresserad att vara med familjen under helgen. Han var intresserad av golf och ville delta i regionala tävlingar. Elin har försökt spela golf för att vara nära honom men hon tyckte att tyckte att hon inte var så duktig, dessutom pappa uppmuntrade inte alls henne, då valde hon att sluta följa med honom. När hon började 9:e klass blev hennes mamma diagnosticerad med bröstcancer men det var upptäckt i primär fas och fick rätt behandling med positiv resultat. Det var en tuff period, ca 2 år.  Elin oroade sig nästan ständigt   och tänkte ”om mamma dör, vem ska ta hand om mig?”, ”. Elin lugnade efter en period men sedan började hon oroar sig för sin mamma . Elin började jobba som special pedagog och efter ca 2 år började  må dåligt, kunde inte koncentrera på sina uppgifter, kände sig konstigt i kroppen nästan hela tiden och fick somatiska symtom nästan konstant: ont i huvudet, ont i kroppen, hjärtklappningar och även sociala svårigheter .  Hon blev oftast oroligt , fick sömn problem och  på en dag fick en panikångestattack , trodde att hon får hjärtinfarkt och kommer att dö. Hon sökte hjälp på vårdcentral  och under samtalet med

läkaren berättade Elin om  konstanta tankar om något ska gå fel (att barnen kan ramla och blir skadade i skolan, att hon kommer att få infarkt, att hon kommer att få sparken från sitt jobb).  Hon fick medicin behandling i form av SSRI preparat. . Läkaren rekommenderade också 4 veckor 100 % sjukskrivning samt även kontakt med en sjukgymnast för stress och ångest hantering vilket Elin accepterade. Redan från första vecka kände Elin att oron nästan halverade och efter ca 8 veckor blev hon mycket bättre. Hon begärde själv kontakt med en psykolog för att lära sig förebygga nya episoder. Ville börja jobba 50 % och det gick jättebra. Under psykoterapiperioden kunde hon lära sig olika strategier i KBT för att kartlägga sin oro, kunde förstå kopplingar mellan oroliga tankar, sina känslor och hur hon agerade. Lärde sig exponering och nu kunde prata om olika sjukdomar hos henne och andra i familjen utan att bli orolig och började sova bra. När hon reflekterade  tillbaka, såg Elin att hon har haft GAD sedan många år men när hon upplevde stress från jobbet pga. flera vakanser ,blev hon riktigt dåligt och fick GAD symtom på en sådan nivå att hon inte klarade hantera själv. Nu är hon stabil, fick en positiv stämning i familjen och även  med sina arbetskamrater.

# data[].attributes.body
https://www.vardochinsats.se/depression-och-aangestsyndrom/kartlaeggning-och-utredning/diagnostisering-av-generaliserat-aangestsyndrom-gad-hos-vuxna/

https://viss.nu/kunskapsstod/vardprogram/generaliserat-angestsyndrom

https://www.1177.se/Vastra-Gotaland/sjukdomar--besvar/psykiska-sjukdomar-och-besvar/angest/generaliserat-angestsyndrom---gad/

Psykiatri / huvudredaktör: Jörgen Herlofson ; redaktionsgrupp: Lisa Ekselius, Anders Lundin, Björn Mårtensson, Marie Åsberg.