# data[].attributes.body
1. надати дітям базові знання про дезінформацію, її види;

2. навчити захищати себе в інформаційному полі.

# data[].attributes.headline
ОЧІКУВАНІ РЕЗУЛЬТАТИ:

# data[].attributes.subject
ОЧІКУВАНІ РЕЗУЛЬТАТИ:

# data[].attributes.body
Учні знають визначення поняття «дезінформація»;

• знають, як поводитися доброчесно онлайн;

• вміють визначити дезінформацію в повсякденному житті;

• вміють захистити себе в інформаційному просторі.

# data[].attributes.headline
Що таке дезінформація?

# data[].attributes.subject
Що таке дезінформація?

# data[].attributes.body
це поширення неправдивої інформації, спотворення фактів із метою впливу на думки та поведінку індивідів чи суспільства, досягнення віри

соціальними групами в іншу картину світу, відміну від реальної.

Ведення інформаційних війн є ще одним фронтом, який методами пропаганди та

створенням інформативних бар’єрів впливає на рішення супротивника. Ось чому потрібно чітко розпізнавати дезінформацію та навчитися захистити себе неї.

# data[].attributes.headline
Вчимося розпізнавати правду та фейки

# data[].attributes.subject
Вчимося розпізнавати правду та фейки

# data[].attributes.body
1. Відома лікарка сказала, що перелом можна лікувати листям подорожника.

2. Анонімне джерело повідомляє, що над Києвом літає НЛО.

3. Тарас Шевченко любив музику і сам грав на гармоніці.

4. В Полтаві відкрили пам’ятник свині, на території Полтавської

державної аграрної академії. На пам’ятнику свині викарбуваний

напис «Одвічній годувальниці українського народу».

# data[].attributes.headline
Різновиди дезінформації та маніпуляцій

# data[].attributes.subject
Різновиди дезінформації та маніпуляцій

# data[].attributes.body
ДЖИНСА – це замовні матеріали, прихована реклама.

Ознаки джинси:

1. однобокість (тільки позитив чи тільки негатив)

2. відсутність інформаційного приводу (ні про що)

3. один і той же матеріал (слово в слово) розміщено в кількох ЗМІ

4. постановочні і портретні фото героя матеріалу

5. прямі посилання на місця продажу, контактні дані фірм.

# data[].attributes.body
неправдива інформація, яка не має підкріплення з офіційних джерел.

# data[].attributes.attachment_link.title
5 серія "Боротьба з фейками"

# data[].attributes.body
– це кричущий заголовок, який має на меті привернути увагу та змусити читача перейти за посиланням або прочитати новину.

Іноді ми так багато читаємо новин, що не заглиблюється в їх суть і читаємо лише заголовки, а вони можуть зовсім не відповідати змісту новини.

Використовують клікбейт низькосортні ресурси, жовта преса, піратські сайти, YouTube тощо.

Навіщо? Залучити користувачів, отримати їхні дані, підвищити трафік, накрутити перегляди, змусити підписатись на повідомлення або вступити в спільноту.

Ознаки клікбейта:

Клікбейтний заголовок відіграє головну роль, але за ним по суті нічого немає. Він базується на:

спотворенні інформації;

перебільшенні;

інтризі;

суперечності;

страхах;

чутках;

провокації.

Також якщо в заголовку є слово «Шок!» або «Сенсація», фраза «Від вас приховували», звернення на ти, наказовий спосіб, панібратство, він обірваний на півслові – це однозначно клікбейт.

# data[].attributes.attachment_link.title
7 серія "Фактчекінг"

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.question
Фактчекінг-це процес перевірки інформації на точність і правдивість:

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.question
Оберіть правило фактчекінгу, яке ви вважаєте найдієвішим для перевірки достовірності інформації:

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.poll_choices[].choice_text
звертатися до першоджерел

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.poll_choices[].choice_text
співставляти дані

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.poll_choices[].choice_text
перевіряти автентичність фото

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.poll_choices[].choice_text
звертати увагу на автора і видання

# data[].attributes.headline
Фейкова інформація

# data[].attributes.subject
Фейкова інформація