# data[].attributes.body
lipidek, más szóval zsírszerű anyagok az élő szervezetek változatos szerkezetű

szerves vegyületei. Közös sajátságuk, hogy oldódnak apoláris oldószerekben,

például benzinben, éterben.

# data[].attributes.body
A neutrális zsírok, köznapi nevükön zsírok vagy olajok egy háromértékű

alkohol, a glicerin és nagy szénatomszámú zsírsavak (pl. palmitinsav, sztearinsav,

olajsav) összekapcsolódásával képződnek.

# data[].attributes.body
A a sejtek és a sejtalkotók határolóhártyáinak, a biológiai membránoknak a kialakításában

vesznek részt

# data[].attributes.body
A globuláris fehérjék általában vízben jól oldódó, gombolyagszerű molekulák.

# data[].attributes.body
Az egyszerű fehérjéket csak aminosavak építik fel, míg az összetett fehérjékben

a polipeptidlánchoz más, nem fehérjetermészetű rész is kapcsolódik.

# data[].attributes.body
A fehérjék térszerkezetük alapján

végső soron két nagy csoportba sorolhatók. A fi brilláris fehérjék szálas, rostos

szerkezetűek, vízben nem oldódnak. Szerkezeti anyagok, mint például a szaru

anyagát adó keratin, amely a szőrök, tollak, karmok stb. alkotója

# data[].attributes.body
Színes vegyületek. Vannak köztük növényi színanyagok, amelyek képesek elnyelni a fényenergiát, így nagyon fontosak a fotoszintézisben.

A karotinoidok közé tartozik az A-vitamin is, ami kulcsfontosságú a látásban.

# data[].attributes.body
A fehérjék C-, H-, O-, N- és S-tartalmú vegyületek. Felépítésükben 20-féle

aminosav vesz részt, amelyek peptidkötéssel kapcsolódnak egymáshoz.