# data[].attributes.body
Tyra 99 år
Bor på plejecenter i Vollsmose.
Værdier/livsførelse: Tyra har en positiv livsindstilling og hun mener, at det er grunden til, at hun bliver så gammel.
Netværk: Tyra har to døtre og 5 børne børn.
Interasser: Hun hækler.
Funktionsevne 1
Sydom/funktionsnedsætning. Tyra er gangbesværet. Hun bruger rollator ,letter hukommelsessvækket. Diabetes 2

# data[].attributes.body
KRAM faktorene er alle eksempler på livsstilsfaktorer. De går dog alle på fysisk sundhed, og da sundhedsbegrebet i Danmark er bredere end det findes
S-faktorerne, der også dækker psykisk og social sundhed.

KRAM- FAKTORERNE
K-kost
R-rygning
A-alkohol
M-motion

S-FAKTORERNE
Søvn
Stress
Sol/solarium
Sociale relationer ( samvær med andre)
Seksuel sundhed
Sjov ( det er sundt at grine )
Soignering-herunder hygiejne
Stoffer

# data[].attributes.body
Du kan igangsætte sundhedsfremmende og sygdomsforebyggende aktiviteter sammen med en borgere ud fra KOSMO modellen.Aktiviteterne der sættes i gang, skal være med til at give borgeren livskvalitet og velvære.

KOSMO står for:
: Kendskab til borgerens livshistorie.
: Observation af borgerens dagligdag og livsstil.
:Samtale med borgeren om forslag til aktiviteter.
: Motivation.
: Opfølgning på, om borgeren har glæde af aktiviteten.

# data[].attributes.body
Sundhedsfremme handler om at undgå sygdom. Det er svært at sætte et helt klart skel mellem sundhedsfremme og sygdomsforebyggende opgaver kan være de samme.
Sunshedsfremme retter sig mod alle former for sundhed, og de griber alle ind i hinanden. Gør vi noget for vores psykiske sundhed, kan det påvirke den fysiske og sociale sundhed.
Sundhedsfremme kan altså være både bevist og ubevist handling.

Sundhedsfremme er at arbejde på at bevare eller forbedre vores fysiske, psykiske og sociale sundhed.
Sygdomsforebyggelse er at gørenoget for at undgå konkrete sygdomme.
Sygdomsforebyggelsen  handler om at undgå konkrete sygdomme. Det gælder om at holde øje med forskellige tilstande, som mulig kan være tegn på , at en sygdom er under udvikling. Ved at optage disse tilstand så tidlig som muligt vil der være bedre mulighed for at helbrede eller måske helt at undgå sygdommen.Sygdomsforebyggelsen retter sig først og fremmest mod fysisk sygdom, men kan også retter sig mod psykisk sygdom.

FORSKELLEN PÅ SUNDHEDSFREMME OG SYGDOMSFOREBYGGELSEN ER :
At sundhedsfremme er en mere bred måde at betragte sundhed på. Der er fokus på det gode liv, livskvalitet og resurser.
Sygdomsforebyggelse er en mere snæver måde at betrakte sundhed på. Det handler om sygdom, livstil og ændring af adfærd og risikotænkning.

SUNDHEDSFREMME RETTER SIG MOD DET, VI ØNSKER OG SYGDOMSFOREBYGGELSEN RETTER SIG MOD DET, VI VIL UNDGÅ.

SOCIAL-OG SUNDHEDSHJÆLPER /- ASSISTENTENS ROLLE.
Har du en vigtig rolle i forhold til at igangsætte sundhedsfremmende aktiviteter. Du skal have viden om de tilbud, der er i den kommune, du arbejder i , så du kan vejlede og motivere borgeren til at deltage i forskellige aktiviteter.
Når det gælder hverdagslivsaktiviteterne, og du yder hjælp til borgeren ud fra den rehabiliterende tilgang, så er formålen ,at du støder borgeren i at leve et aktiv, selvhjulpent og uafhængigt liv. Dermed medvirker du til at fremme sundheden både fysisk, psykisk og socialtset.

# data[].attributes.body
Diabetes er fagudtrykket for sukkersyge. Der findes to typer diabetes, type 2-diabetes og type 1-diabetes. Forskellen på disse to er, at type 1-diabetes ikke er livsstilssygdom, men kan være medfødt eller opstå senere i livet.

Type 2-diabetes er derimod en livsstilssygdom, der kan udvikles, hvis vi har en usund livstil.
Når vi har spist, nedbrydes maden i vores mave-tarme-kanal. Kulhydrat nedbrydes til glukose ( sukker) , som sendes ud i blodet. I blodet skal hormonet insulin bruges som en nøgle til at åbne en dør i cellevæggen, så glukosen kan komme ind i cellerne.
Før at nøglen passer i låsen til døre, skal den have en bestemt facon. Har den ikke den, kan nøglen ikke bruges til at låse døren op.

INSULIN ER ET HORMON DER SØGER FOR AT GLUKOSEN FRA BLODET KAN KOMME OVER I CELLERNE.

Årsagen til type 2- diabetes er, at vi har overbelastet brugspytkirtlen, der danner insulinen. Det betyder, at der ikke dannes insulin nok, eller at det insulin, der dannes, er af dårligere kvalitet og derfor ikke kan få glukosen fra blodet over i cellerne. Med andre ord passer nøglerne ikke længere ind i låsene, eller der er ikke nøgler nok til alle lås.

UDVIKLING AF TYPE 2-DIABETES
De livsstilsfaktorer, der har særlig betydning for udvikling af type 2-diabetes, er kost, rygning og motion.

Symptomer på type 2-diabetes
Symptomer på type 2-diabetes udvikler sig langsomt.
Oftes opdages sygdommen først når patienten er hos lægen i forbindelsen med følgesygdom til diabetes.Det kaldes også for en senkomplikation.

SYMPTOMER PÅ TYPE 2-DIABETES ER:
: KVALEM
: TRÆTHED
: UDTALT TØRST
: HYPPIGE VANDLADNING
.:KLØE
:FØLEFORSTYRRELSER
: LANGSOM SÅRHELING
: INFEKTIONER I HUDEN SLIMHINDER

SENKOMPLIKATION BESTEMTE SYGDOMME, DER UDVIKLER SENERE I ET SYGDOMSFORLØB.
Som diabetespatient er det vigtig at sætte sig godt ind og regulere og styrke sin blodsukker.  Det kan gøres ved at ændre kost og motionsvaner, holde op med at ryge. Hvis sygdommen ikke reguleres, kan det føre til senkomplikationer som kan være ret alvorlige.

SENKOMPLIKATIONER KAN FX VÆRE.
: SYNSFORSTYRRELSEN, DER I VÆRST FALD KAN FØRE TIL BLINDE.
: FODSÅR, DER HELER LANGSOMT/DÅRLIGT.
: AMPUTATIONER AF FX ET BEN.
: TANDSYGDOMMER-FX TANDKØDSBETÆNDELSE OG PARADENTOSE.
: BESKADIGELSE AF NERVESYSTEMET, DER FX KAN NEDSÆTTE FØLESANSEN I FØDDERNE.

Risikoen for udvikle senkomplikationer stiger med det antal år, man har haft sygdommen. Patienten har dog god mulighed for at nedsætte risikoen ved at regulere sit blodsukker gennem en sund livsstil.
Der ses heldigvis en nedgang i de alvorlige senkomplikationer som blindhed og amputationer, hvilket er en effekt af det forebyggende arbejde, der gøres på området.

# data[].attributes.body
Når det handler om ergonomi i forhold til dine arbejdsopgaver ved personlig og praktisk hjælp, er der mange ergonomiske principper, der er ens - som fx viden om korrekte arbejdstillinger.
En stærk krop
Fordi du skal passe på din krop og kommer til at bruge den meget i dit arbejde, er det nødvendig, at du har viden om bevægeapparatet. Kroppens opbygning og funktioner i forhold til knogler, led og muskler.
Mange tror fejlagtigt,at man opnår muskelstyrke og kommer i god kondition ved at bævere sig og bruge sin krop meget på jobbet. Det giver selvfølgeligt en gevinst fem for et stillesiddende arbejde, men det er langt fra nok. For at fin krop kan blive stærk og mindre udsat for slid og smerter, må du inddrage din fritid og være aktiv med din krop.

Ergonomiske principper og arbejdsstillingen.
: Brug vægtoverføring dvs. stå i skridtstående stilling med det ene ben et stort skridt foran det anden ben. Læg skiftevis vægten på det forreste og det bageste ben. Vær opmærksom på, at knæ og fødder peger i samme retning under opgaveløsningen.
: Arbejde med leddene i midterstilling dvs. midt mellem helt bøjede og helt strakte, hvor leddene er mest stabile. Et led belastes mest, når de er i yderstilling.
: Arbejde med lige ryg, og undgå vrid.
: Begræns arbejde over skulderhøjde og under knæhøjde, det belaster leddene.
: Brug støttebensprincippet, dvs. du bruger den frie arm til at støtte kroppen ved at placere hånden på fx. låret eller et bord. på den måde støtter du kroppen, mens du kan bruge den anden hånd til at støve af eller tørre af.
: Sørg for en god balance ved at have tilpas afstand mellem fødderne.
: Arbejde med glidende bevægelser i et roligt tempo, variere dine arbejdsstillingen, og hold pauser.

Arbejdsredskaber og praktisk hjælp.
Rengøring stadig en belastning for kroppen. Det er derfor meget vigtigt, at du gør rent på en måde, så du skåner din kropstillinger og arbejdsredskaber.
: Din arbejdsgiver jar ansvaret for, at det udstyr, du har til rådighed, er det bedste mulige. Når en borger bliver visiteret til rengøringshjælp, får han at vide, at han selv skal stille forsvarligt redskaber og rengøringsmidler til rådighed, så du kan udføre dit arbejdesikkerhedsmæssigt korrekt.
: De mest brugte arbejdsredskab er gulvmoppesystem og støvsuger, og i mange kommuner stilles der krav om, at borgeren anskaffer en robotstøvsuger for at aflaste sundhedshjælperen / - assistent.

# data[].attributes.body
Rollespil

Inden besøg:

Thyra har livstilssygdomme (diabetes type2 og hukommelsessvækket)

Hun har funktionsevne 1, bruger rollator, får hjælp til personlig og praktisk hjælp.

Ud af sengen (ergonomi- buk i benene, kommunikation i øjenhøjde) Morgenmad og motion (Obs på kosten)

Ssh og ssh-elev taler sammen uden for døren:

Præsentation af Thyra, at vi skal have hende op og sørger for hun får morgenmad.  (ændre kosten så den er sundhedsfremmende og sygdomsforebyggende)

Bede eleven om at være obs på om der er drukket og spist (hvordan ved vi om hun har drukket og spist nok?) væske skema

Besøget:

Ssh og elev kommer ind. Thyra hjælpes ud af sengen (ergonomi, bøj i knæ)

Thyra hjælpes ud og klager over hendes ene fod. (sygdomsforebyggende) lader foddame se på det. Og taler om andre sko.

Thyra præsenteres for motion hver onsdag (hun siger at det er det Hanne og Bodil går til)

Taler om morgenmad og hvad der er godt og hvad Thyra kan li’

Elev observerer vand ikke er drukket. Og samler slikpapir sammen. (væskeskema)

Ssh snakker med Thyra om hendes blodsukker lå højt da ssa ’en målte tidligere. Hvilket Thyra siger det var, og siger hun godt ved at hun har spist meget chokolade i går.

Eleven redder seng (ergonomi)

Thyra begynder at spise, og hun tilbydes både kaffe og vand

Vi siger vi kommer igen om en halv times tid, så hun lige kan blive vasket og komme i tøjet

Efter besøg:

Ssh og elev snakker om at der skal dokumenteres, at Thyra har begyndende decubitus på den ene fod, at fodterapeuten kommer torsdag.

Kontakter datter ang. Andre sko.

Notat om at Thyra deltager i motion hver onsdag.

# data[].attributes.body
TYRA på 99år.

Formål : At bevare eller forberede sundhed.
Målgruppe: alle
Motivation: Ønske om et sundere liv og bedre livskvalitet.
Hvem iværksættes: Kommunen, familien og plejecenter.
SSH rolle: Have viden om kommunens tilbud. Kunne motivere, vejlede støtte og igangsætte aktiviteter. Have fokus på rehabilitering og  borgerens mestring samt funktionseven er 1

# data[].attributes.body
Tyra er 99 år
1.62 m høj
80 kg

BMI beregning:
1.62 x 1.62 / 80 = 30.5 BMI

Basalstofskiftet:
80 x100 = 8000 kj
1,4 x 8000 = 11.200 kj i døgnet

# data[].attributes.body
TYRA:

Diabetes

-       Årsagen til type 2 diabetes er at man har overbelastet bugspytkirtlen, der danner insulin

-       Enten dannes det ikke nok insulin, eller at det er dårlig kvalitet på insulin som gør at glukosen ikke fås ud af blodet og over i cellerne.

****** Sen komplikationer

-       Nefropati = nedsat nyrefunktion

-       Retinopati: er nedsat syn

-       Neuropati: føleforstyrrelser i benene

-       Diabetiske sår på fødderne

-       Arteriosklerose: er åreforkalkning

Diabetes kost:

Spis mindre kulhydrater som: pasta, franskbrød, kartofler, hvid pasta, sødsager, jus

Spis mere grov kulhydrater: rugbrød, grov pasta, grove kornprodukter, frugt , bær, bælgfrugt

(grønærter, kigærter, bønner)

Spis mere kostfiber: fx rugbrød

Sukkerfri drikkelse: kaffe og te uden sukker

Motion: gå en lille tur med rollator på plejehjemmet

Motion for kroppen gør det lettere at omsætte glukose i kroppen. Glukosen stabiliseres og der i

ndtages mindre mættet fedt.

# data[].attributes.body
MORGENMAD:

50 g Havre grød med strøget kanel + halvt æble 30 g. + et glas mælk og en kop kaffe. og et glas vand.

FROKOST:

50 g 2  halve stk rugbrød
5 g let becel smør
50 g 1 æg
20 g salad blade
rejer 15 g
2 g karse
5 g majo
15 g agurk
30 g tomat
10 g sitron
20 g røget makrel
20 g purløg
1 glas mælk
1 kop kaffe

AFTENSMAD:

120 g 2 frikadeller
180 g 3 kartofler
1 dl brun saus
150 g gulerødder
100 g blomkål
50 g ærter
1 glas mælk
1 glas vand

mellem måltid:
kaffe
ostemad
1/2 appelsin
1 skive fuldkorns franskbrød

mellem måltid nr.2

1 stk knækkebrød
20 g hytteost
radiser

mellemmåltid 3:

30 g vanilje kranse
1 kop kaffe.

# data[].attributes.body
SSH kommer ind om morgenen og observerer at Tyra ikke har spist sin morgen mad, ssh spør Tyra om hvorfor hun ikke har spist, og Tyra svarer at hun vil heller have franskbrød hun isteden for rugbrød.

SSH: kan du huske i går vi har snakket sammen om at vi skal arbejde med at forebygge senkomplikationer ved at opnå sund vægt, for at stabilisere dit blodsukker.

Når du spiser diabetes vænlig kost / sund kosthold  er det sundhedsfremmende da du opnår mere energi og livskvalitet i hverdagen.

Tyra: Ja men jeg er ikke glad i rugbrød

Ssh: du må også spise andre ting som havregryn, havregrøt, grove knekkebrød og med husk.

Tyra: Ja jeg er glad for havregrød eller knækkebrød til morgen mad.

SSH: Skal vi så aftale at vi mødes igen efter frokost, for en lille tur i haven og bagefter prøve din nye pedaltræner.

Det er vigtig at du ikke ligger for meget i sengen for at igen forebygge trykksår på benene, da det kan være risiko for nedsat sårtilhæling.

Tyra: Ja, men jeg kan ikke gå så meget

Ssh: jeg skal nok trene med dig og vi tager det i din tempo med mange pauser imellem.

Tyra. Ja, så vil jeg gerne prøve, hvis du er med.

Ssh: fint så siger vi det.

Morgenmad: 2 halve rugbrød med ligt smør og pålæg fx ost ,  og marmelade uden sukker.

Kaffe, saft og vand.

Notat: mål BMI, mål energibehov, mål væskebehov,

Væskebehov beregning. 30ml*pr.kg.  kroppsvægt = væskebehov