# data[].attributes.body
Vi mener, at et værdigt ældre liv kan være mange ting. Det er at man fx får den nødvendige hjælp til personlig hygiejne, så man ikke sidder i en gammel brugt ble. Værdigt ældre liv betyder også hjælp eller støtte til at skifte tøj, hvis man selvfølgelig har brug for det. Man skal også give gode sociale måltider, det høre under tilberedning af maden.
Selvbestemmelse skal også være med hos de ældre. De har første ret til at bestemme til fx hvad de går klædt i eller hvad de har lyst til at spise.
Der skal være en mulighed at de kan komme ud, fx gåtur eller indkøb eller evt. besøg.
Boligen skal dog også passe til den enkelte borger. Det kan være borgerne vil gerne have sine egne møbler med eller egne hjælpemidler, og det skal han/hun har lov til.
Forebyggelsen af sygdommen er også meget vigtigt. Vi skal behandle borgeren på den bedste måde ang. omsorg, pleje og behandling.
Respekten skal man give til borgeren, og man skal vide hvilken borger det er vi har med at gøre. Livshistorien er vigtig her, om man siger De eller bare Grethe.
Samvær og samtaler skal man også tilbyde borgeren, så borgeren kan holdes i live. Borgeren ville også føle sig hørt og set. Sociale aktiviteter kan også holde de ældre i live.

# data[].attributes.headline
Hvem er det, der skal tage sig af de gamle?

# data[].attributes.subject
Hvem er det, der skal tage sig af de gamle?

# data[].attributes.body
Som udgangspunkt synes vi, det er uddannet personale der primært skal tage sig af plejen af de ældre. Men man kunne overveje at mange af de øvrige opgaver sosu'erne har kunne varetages af "servicepersonale" som ikke behøver at være uddannet inden for sundhedsvæsnet.
Disse opgaver kunne være:
Lettere rengøring, oprydning, madservice, udpakning af varer, aktiviteter for borgeren.

# data[].attributes.headline
Hvilket ansvar har vi som pårørende eller frivillige?

# data[].attributes.subject
Hvilket ansvar har vi som pårørende eller frivillige?

# data[].attributes.body
Ifølge serviceloven er det kommunernes ansvar at hjælpe ældre med behov for hjælp, og kommunerne kan ikke pålægge pårørende med at hjælpe. Men når et menneske er berettet

til hjemmehjælp, skal kommunen bedømme borgerens samlede situation, og i den forbindelse ses der på hvilke praktiske opgaver en ægtefælle eller pårørende i det hele taget er i stand til at varetage. Så ifølge loven er det kommunernes ansvar at hjælpe, men i praksis er der en tendens til, at en hel del opgaver bliver løst af pårørende.
Vi tænker, det kunne være en god ide med mere hjælp fra pårørende, men vi tror ikke det er realistisk, at alle kan og vil. Det er heller ikke alle ældre der har nære pårørende og andre har pårørende som bor i en anden del af landet.

# data[].attributes.headline
Skal vi i højere grad satse på robotter og velfærdsteknologi?

# data[].attributes.subject
Skal vi i højere grad satse på robotter og velfærdsteknologi?

# data[].attributes.body
I det omfang det er muligt, synes vi det er en god ide.
Menneskelig kontakt og omsorg er dog også en vigtig faktor.
Eksempler på velfærdsteknologi:
- Robotstøvsugere
- Sensorgulve
- Sensorer til at registrere bevægelse og aktivitet
- Genoptræningssoftware
- Medicindoserings eller -håndteringsteknologi
- Spiserobotter
- Sociale robotter til kommunikation
- Apps som kan hjælpe med at strukturere dagligdagen
- Apps til genoptræning

# data[].attributes.headline
Skal vi tegne forsikringer eller benytte os af private aktører?

# data[].attributes.subject
Skal vi tegne forsikringer eller benytte os af private aktører?

# data[].attributes.body
Ideen med forsikringer er god, men vi tror det vil være meget dyrt og skulle startes tidligt i livet, for at en det ville kunne lade sig gøre. Spørgsmålet er, om nogen vil prioritere penge til det så tidligt i livet.
Private aktører er også en fin mulighed, men det er en dyr ordning.
Eksempel TrolleCare pr. time:
Hverdage: 605,
Weekend: 844,-
Helligdage: 992,-

# data[].attributes.headline
Vil vi betale mere i skat- eller skal skattekronerne bruges anderledes?

# data[].attributes.subject
Vil vi betale mere i skat- eller skal skattekronerne bruges anderledes?

# data[].attributes.body
Vi mener ikke at, ne hævelse af skatterne er en god idé, vi mener derimod at, det ville give mening at, revurdere hvordan man bruger ressourcerne der er til rådighed. mange opgaver i dag, bliver udført af overkvalificeret folk, f.eks. sygeplejersker der tilser ikke akutte eller alvorligt syge, det kunne udføreres af sosu-assistenter, hente kaffe eller mindre rengørings opgaver i hjemmepleje eller på plejecentre kan ligeledes udføres af ufaglært arbejdskraft.

# data[].attributes.body
https://da.surveymonkey.com/r/TB3CYCC

# data[].attributes.attachment_link.description
Web survey powered by SurveyMonkey.com. Create your own online survey now with SurveyMonkey's expert certified FREE templates.

# data[].attributes.headline
Hvordan kan vi få flere til at vælge at tage en sosu- uddannelse?

# data[].attributes.subject
Hvordan kan vi få flere til at vælge at tage en sosu- uddannelse?

# data[].attributes.body
Hvis alle kunne tage ansvar for at fortælle sin omkreds hvad en sosuassistent eller hjælperen laver så ville der måske flere mennesker der ville tage uddannelsen. Dvs man kan sprede mere viden om hvad de laver til dagligt. Der går rygter om at en sosuassistent/hjælper tørre bare røv, men nej der er meget mere. Der skal være omsorgskontakt, lave god mad, give medicin og sørge for at borgerne ser ordentlig ud og har været i bad. Det handler os om, at give borgerne et værdigt og positivt liv. Rehabilitering kan man også give dem, så de kan være selvstændige og klare sig selv. Mange går også ture med borgerne, det skifter deres humør.