# data[].attributes.body
El convent de Sant Domènec de Girona, fundat el 1235 pel bisbe Berenguer de Castellbisbal i consagrat l'any 1339, és un conjunt monumental format per dos claustres.

La seva església, dedicada a l'Anunciació, constitueix un dels edificis més característics del primer gòtic català.

Aquesta església fou consagrada el 1339.

Després de l'exclaustració del 1835, el convent fou destinat a caserna. El 1945 l'església fou abandonada pels militars, la qual cosa en permeté la restauració (1956-57)

Ubicació:

https://www.google.com/maps/place/Convent+de+Sant+Dom%C3%A8nec/@41.9850826,2.8253515,17z/data=!3m2!4b1!5s0x12bae6e80930a217:0x8f4a528be8b8e2a8!4m6!3m5!1s0x12bae6e875c00001:0xf0952091fa16e906!8m2!3d41.9850786!4d2.8279264!16s%2Fg%2F12mkyshjp?entry=ttu

# data[].attributes.headline
Catedral: llegenda de la gàrgola i Carlemany

# data[].attributes.subject
Catedral: llegenda de la gàrgola i Carlemany

# data[].attributes.body
La va construir Guillemó Bofill.

Llegenda de la gàrgola:

Fa temps una dona que era artista de la bruixeria volia expressar el seu menysteniment envers la religió. Es diu que sovint tirava pedres al temple i al pas de la processó de Corpus. Un dia la bruixa es va convertir en pedra i la van posar a dalt del temple perquè no pogués llençar maldic ions només aigua. La van posar mirant perpètuament cap a terra.

Llegenda de Carlemany:

Es creu que ell va ser el que va fundar la catedral després de derrotar els sarraïns.

https://www.google.es/maps/place/Catedral+de+Girona/@41.9874245,2.8235771,17z/data=!3m1!4b1!4m6!3m5!1s0x12bae6e7ad95ba7b:0x6f4fed7de449c046!8m2!3d41.9874205!4d2.826152!16zL20vMGNsbDBy?entry=ttu

# data[].attributes.headline
Plaça de l'Oli, Ajuntament, Carrer Ciutadans, Carrer Ferreries Velles i Carrer Mercaders.

# data[].attributes.subject
Plaça de l'Oli, Ajuntament, Carrer Ciutadans, Carrer Ferreries Velles i Carrer Mercaders.

# data[].attributes.body
Plaça de l'Oli: Plaça de l'Oli està situada a Girona amb aquest nom des de l'any 1368. El carrer del Sac, que després va perdre el seu nom, ja és documentat des del segle XV.

Ajuntament: L'edifici és un conjunt d'èpoques i d'estils diferents.

Carrer Ciutadans: Aquesta via havia servit de camí reial de Barcelona cap a França.

Carrer Ferreries Velles i Carrer Mercaders: Eren dos carrers, en un comercien i l'altre hi havia ferreries.

https://www.google.es/maps/dir/Pla%C3%A7a+de+l'Oli,+17004+Girona/Ajuntament+de+Girona,+Pla%C3%A7a+del+Vi,+1,+1a+i+2a+planta,+17004+Girona/Carrer+dels+Ciutadans,+17004+Girona/Carrer+de+les+Ferreries+Velles,+17004+Girona/Carrer+dels+Mercaders,+17004+Girona/@41.9837704,2.822223,17z/data=!3m1!4b1!4m32!4m31!1m5!1m1!1s0x12bae6e78ff65027:0x59e7c27b4207213a!2m2!1d2.8258065!2d41.9846746!1m5!1m1!1s0x12bae6fbc5b354d3:0x1a68af893b88543e!2m2!1d2.8247808!2d41.9831432!1m5!1m1!1s0x12bae6dd804c7eab:0xc2c5dca786fb9d9e!2m2!1d2.8254294!2d41.9841473!1m5!1m1!1s0x12bae6dd87346585:0x6db3675545f4d3d2!2m2!1d2.8250459!2d41.9840275!1m5!1m1!1s0x12bae6dd889e991d:0xa1c82cd15808875d!2m2!1d2.8246619!2d41.9838538!3e0?entry=ttu

# data[].attributes.body
És una antiga abadia situada a Girona.

Des del 1857 és la seu de Girona del museu d'arqueologia de Catalunya.

És una edificació romànica de mitjan segle XII. La galeria nord va ser acabada el 1154 i les altres entorn del 1190.

La construcció del monestir es va iniciar quan Ramon Borrell va vendre a l'abat al 992 el domini sobre el barri de Sant Pere. L'any 1117, Ramon Berenguer III va unir Sant Pere amb el monestir francès de Santa Maria de la grassa encara que va seguir conservant abat propi.

Ubicació:

https://www.google.com/maps/place//data=!4m2!3m1!1s0x12bae6e5de7a844d:0x6d6b9e0efda0ab7e?sa=X&ved=2ahUKEwiuwNez0omEAxWmQ6QEHYiHDDMQ4kB6BAgOEAA&hl=ca

# data[].attributes.attachment_link.description
Troba empreses locals, consulta mapes i obtén indicacions amb cotxe a Google Maps.

# data[].attributes.body
La muralla de Girona és l'element defensiu que envolta el nucli històric de la ciutat de Girona.

La primera muralla de la ciutat va ser el segle I aC. Es va construir quan l'imperi romà ocupava la península.

En època en què hi havia l'imperi carolingi, es van fer grans reformes a la muralla.

https://www.google.es/maps/place/Muralles+de+Girona/@41.9865846,2.8258031,17z/data=!3m1!4b1!4m6!3m5!1s0x12bae6e887ef781d:0xac76871a09c7a43d!8m2!3d41.9865806!4d2.828378!16s%2Fg%2F122k62hk?entry=ttu

# data[].attributes.headline
Monument de Sant Narcís i llegenda de les mosques

# data[].attributes.subject
Monument de Sant Narcís i llegenda de les mosques

# data[].attributes.body
És una de les llegendes més característiques de Girona. Diuen que en el 1285, quan l'exèrcit franc va atacar a Girona. Els Francesos varen entrar a la ciutat i la van saquejar, robar, van matar...

Dels cossos dels morts van sorgir moltes mosques gegants que es van posar a picar als soldats francesos i als seus cavalls, el que va fer que molts morissin i els francesos fugissin. Tot això va portar a explicar moltes llegendes.

https://www.google.es/maps/dir/41.6485964,2.2207577/Les+Mosques+de+Sant+Narc%C3%ADs,+Carrer+de+les+Mosques,+1,+3,+17004+Girona/@41.7928608,2.5227654,10z/data=!3m1!4b1!4m19!1m8!3m7!1s0x12bae7d22cb02b81:0x40178cdad33459e0!2sLes+Mosques+de+Sant+Narc%C3%ADs!8m2!3d41.98851!4d2.8245404!15sCiZNb251bWVudCBkZSBzYW50IGRlIHNhbnQgbmFyY2lzIGdpcm9uYZIBE2hpc3RvcmljYWxfbGFuZG1hcmvgAQA!16s%2Fg%2F11g_tdhvxb!4m9!1m1!4e1!1m5!1m1!1s0x12bae7d22cb02b81:0x40178cdad33459e0!2m2!1d2.8245404!2d41.98851!3e0?entry=ttu

# data[].attributes.body
La llegenda diu que fa molts anys al carrer Calderers hi havia l’Hostal de la Lleona. Per atraure gent al local, hi havia a la paret una columna amb una lleona i tothom que hi passava podia tocar-li el cul, i això es va convertir en un costum.

Així, es va anar convertint en habitual recomanar també als que no són de la zona que ho fessin, per poder quedar-se a la ciutat.

https://www.google.es/maps/place/Antiguo+hostal+de+la+Leona./@41.9880814,2.8075781,15z/data=!4m10!1m2!2m1!1shostal+el+cul+de+la+lleona!3m6!1s0x12bae7603b1cd1bb:0xb23dcea29d22019a!8m2!3d41.9880809!4d2.8240569!15sChpob3N0YWwgZWwgY3VsIGRlIGxhIGxsZW9uYZIBE2hpc3RvcmljYWxfbGFuZG1hcmvgAQA!16s%2Fg%2F11lfqpyff0?e

# data[].attributes.body
Els banys àrabs de Girona són en realitat una construcció romànica del segle XII, refeta posteriorment al segle XIII.

La primera notícia documental d'aquests banys correspon al 1194, quan Alfons el Cast va donar rendes d'aquest edifici a la seu gironina.

https://www.google.es/maps/place/Banys+%C3%80rabs/@41.9881749,2.82315,17z/data=!3m1!4b1!4m6!3m5!1s0x12bae6e66641607f:0x663569fe5b745709!8m2!3d41.9881709!4d2.8257249!16s%2Fg%2F1234zqj5?entry=ttu

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Infotaula d'edifici

Banys àrabs de Girona

Tipus

Bany turc i monument històric

Construcció

XIII

Estil arquitectònic

Entitat territorial administrativa

Localització

C. de Ferran el Catòlic

Tipus
monument històric

Codi BCIN

122-MH

Codi BIC

RI-51-0000555

Id. IPAC

Id. IPAPC

Els banys àrabs de Girona són uns banys àrabs del municipi de Girona declarats bé cultural d'interès nacional. Es troben en un edifici d'estil romànic tardà construït el 1194, imitant l'estructura dels banys musulmans nord-africans.

Els anomenats banys àrabs són en realitat uns banys públics d'època romànica, que segueixen els models de les termes romanes, dels banys musulmans i dels micvés jueus, tradició que fou recuperada a partir del segle xi amb el desenvolupament de les ciutats. L'edifici s'inspira en la tipologia dels banys nord-africans, però els seus elements arquitectònics són plenament romànics: arcs de mig punt, voltes de canó, capitells corintis estilitzats a la manera del segle xiii, etc.

És remarcable el templet octogonal amb vuit esveltes columnes i estructura mixta de canó i trompa cònica, així com la llanterna exterior i les alcoves del caldàrium. Entre els anys 1980-1985 i 1989-1998 s'han efectuat diverses obres de restauració i adequació de l'edifici.

Hi ha capitells esculturats a les vuit columnes de la sala freda i de la llanterna. Els de les sales calentes han estat excessivament restaurats. Els capitells de la piscina octogonal tenen forma rectangular i descansen damunt un astràgal cilíndric i voluminós. Els temes que s'hi troben són, fonamentalment, decoracions vegetals a base de fulles superposades als angles que experimenten nombroses variacions, per exemple, la inclusió de fulles penjant. La tècnica de tots ells és molt semblant i consisteix a desbastar llur massa general i després ornar-los amb regates paral·leles.

Estilísticament reprodueixen esquemes romànics en un moment en què aquests ja no es feien. Això es palesa encara més en els capitells de la llanterna, en els quals s'expressen formes i composicions derivades de les dels capitells interiors però amb menor destresa. Tot i que no es poden establir vincles de taller directes, cal esmentar l'estreta relació formal i iconogràfica de les àguiles que es troben als banys àrabs amb les que apareixen a un capitell del Museu d'art de Girona i en un altre del claustre de Sant Pere de Galligans.

Els banys àrabs de Girona són en realitat una construcció romànica del segle xii, refeta posteriorment al segle xiii. La primera notícia documental d'aquests banys correspon al 1194, data en què el rei Alfons el Cast cedí les rendes d'aquest edifici a la seu gironina. Arran del setge de 1285 foren enderrocats, de forma que el 1294 Jaume II en feu donació a Ramon de Toilà perquè els reconstruís.

Probablement al segle xvi deixaren de funcionar, i el 1618 foren adquirits per les monges caputxines per tal d'instal·lar-hi el seu convent. A partir de 1929 se n'inicià la restauració, en la qual intervingueren els arquitectes Rafael Masó i Emili Blanch.

# data[].attributes.attachment_link.title
Banys àrabs de Girona - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure

# data[].attributes.attachment_link.description
Banys àrabs de Girona Tipus Bany turc i monument històric Construcció XIII Estil arquitectònic Entitat territorial administrativa Localització C. de Ferran el Catòlic Tipus monument històric Codi BCIN 122-MH Codi BIC RI-51-0000555 Id. IPAC Id. IPAPC Els banys àrabs de Girona són uns banys àrabs del municipi de Girona declarats bé cultural d'interès nacional.

# data[].attributes.body
L'església de Sant Feliu és una basílica al Barri vell de Girona col·legiata originària dels primers temps del cristianisme.

Es troba en el turó d'amunt, la seva construcció es va allargar del segle XII al segle XVII i és un edifici romànic que després es va completar amb estil gòtic.

Ubicació:

https://www.google.com/maps/place/Bas%C3%ADlica+de+Sant+Feliu/@41.9879445,2.8222006,17z/data=!3m1!4b1!4m6!3m5!1s0x12bae6e68d1e45c9:0xc7092fc8baa37252!8m2!3d41.9879405!4d2.8247755!16s%2Fg%2F122h5px9?entry=ttu