# data[].attributes.body
La lleona està situada a Girona des del segle XII fins ara, forma part d'Arquitectònic Catalunya.

En l'any 1986 es va fer una còpia de la lleona a l'església de Sant Feliu, i l'any 1995 es va fer la que tots coneixem des d'aquell instant no es va canviar.

Actualment, és un dels símbols representatius de Girona està situada en el carrer Calderes i està els peus de les escales de l'església sant Feliu en el barri antic de la ciutat.

# data[].attributes.headline
Església de Sant Feliu de Girona                                                                    

# data[].attributes.subject
Església de Sant Feliu de Girona                                                                    

# data[].attributes.body
L'església de Sant Feliu de Girona és una església antiga ubicada al Barri Vell de Girona, sent construïda dels primers temps del cristianisme.

A part del campanar gòtic, hi ha en el temple els vuit sarcòfags romans dels segles II i IV.

Estan fixats als murs de presbiteri i que es considera que van ser recollits al mateix lloc en fabricar-se l'església. Que més tard donaria ocasió sobre l'antiga necròpolis.

# data[].attributes.body
La bruixa de la catedral té una gàrgola gòtica de la primera meitat del segle XIV que representa una dona amb la boca ben oberta, vestida amb un llarg vestit Els dies de pluja serveix com a canonada de desguàs de l'aigua. La bruixa de la catedral es pot veure des del passeig Arqueològic de la catedral, i també la torre de Carlemany.

Llegenda:

La llegenda ens explica que es tractava d'una bruixa que tirava pedres a la catedral i que li van fer un càstig diví, es va veure convertida en pedra i condemnada a passar la resta dels seus dies col·locada a la part més alta de la paret de la catedral.

# data[].attributes.body
El convent de Sant Domènec del barri vell de Girona, està ubicat al carrer jardins de Joan Fuster i Ortells.

Va ser fabricat l'any 1253 pel bisbe Berenguer de Castellbisbal i establida l'any 1339, el que és el convent de Sant Domènec és un conjunt monumental format per dos claustres, també pel convent i una església d'estil gòtic.

Aquesta església va ser un dels edificis més característics de l'estil gòtic, i finalment va ser desamortitzat el segle XIV.

# data[].attributes.body
La llegenda explica que l'any 1285 l'exèrcit francès va arribar a Girona per atacar-la, i per evitar els habitants de Girona van tancar les portes de la muralla amb la finalitat de defensar-se dels francesos des d'aquesta.

Els francesos no van ser capaços de conquerir la ciutat, de manera que van començar a ocupar els barris que quedaven fora de la muralla.

En aquella època, l'Església de Sant Feliu, on estaven les restes de Sant Narcís, es trobava als afores de la ciutat, i l'exèrcit francès la va conquerir i va ser ocupada com a caserna militar.

# data[].attributes.body
Les muralles son el conjunt de elements defensius que te girona, per exemple les torres defensives, els marlets i els portals.

El primer lloc enmurallat el van enmrllat en el segle I aC l'any 70 aC i 80 aC.

Avui en dia la muralla es considera un monument històric, encara que en el seu moment servia per defensar-se per exemple dels Romans.

En el segle XIV la ciutat es va fer-me gran el que va fer que s'hagués de modificar la muralla.

# data[].attributes.body
Sant Pere de Galligants és una basílica situada al barri vell de Girona, concretament al carrer de Santa Llúcia.

L'església és una edificació romànica de mitjan segle XII. El més destacat és l’escultura que trobem als capitells de la nau principal i, sobretot, als de la capçalera.

La construcció del monestir es va iniciar quan Ramon Borrell va vendre a l'abat al 992. Va ser desamortitzada el 1835, i el 1870 es va portar cap al Museu Arqueològic.

# data[].attributes.body
Situada al Barri Vell de Girona, connecta amb uns quants carrers com per exemple: el carrer Ciutadans, el carrer del Sac, la pujada de Sant Domènec… En els segles IX i X, al lloc on hi ha la plaça de l'Oli només hi havia el riu Onyar.
L'indret començà a edificar-se a partir del segle XII, pero al final l'edificació va començar al segle seguent. L'any 1284 la documentació municipal s'hi refereix com a “plaça dels cavallers”. El nom arrelà un bon temps, que apareix també el 1418 quan s'assenyala el recorregut d'una evolució i també el 1552. El nom de la plaça de l'Oli començà també a documentar-se. El nom de plaça de l'Oli l'any 1410 era compartit amb el de plaça dels Cavallers i amb el de Sabateria Vella.

# data[].attributes.body
Els banys àrabs de Girona són uns banys àrabs que estan a Girona en un edifici d'estil romànic. Abans en l'època romana eren uns banys públics i eren un lloc molt tranquil la gent sobretot anava allà a socialitzar. A la plaça dels Jurats hi ha els banys àrabs, de gran valor històric, ja que són l'única construcció amb aquesta funció descoberta a la península Ibèrica. La gran sala de banys freds era el frigidari, bastit amb voltes de pedra tosca. Al caldari es podia gaudir d'un bany calent, i al tepidari, de banys tebis a vapor i massatges. Aquests banys van deixar de funcionar al segle XVI, però el 1929 van passar a mans de l'Administració, que en va encarregar la restauració a Rafael Masó i Emili Blanc.