# data[].attributes.body
A magyar barokk egyik festőművésze Mányoki Ádám, aki leginkább protréjairól illetve arcképeiről vált ismerté. Munkát az előkeló udvarokban kapott udvari festőként.

# data[].attributes.body
A magyar barokk egyik kiemelkedő alakja volt Zrínyi Miklós, aki egy már régen nem használt műfajt hozott vissza a köztudatba, az eposzt. A barokk változatban is megtalálhatók a már megszokott kellékek, amikkel színesebb lesz a mű. Zrínyi A Szigeti veszedelem című művével részletesen és magával ragadóan mutatja be a küzdelmet.

# data[].attributes.body
A barokk korra jellemző a túldíszítettség az építészetben is megmutatkozik. Ebben a korban a pompa nem ismert határokat. Előfordult, hogy az épületek díszletezhet aranyat és márványt használtak. Ennek elterjedésében nagy szerepet játszott a katolikus egyház és a nyugati népek hatása az országra. Sok gyönyörű kastély, vár és templom épült ebben az időszakban.

Néhány példa: Gödöllő, Glassalkovich-kastély, győri Loyolai Szent Ignác templom.

# data[].attributes.body
A magyar lírai barokk legnagyobb alkotója Mikes Kelemen volt. Ő a megszokottól eltérően nem verseket vagy dalokat, hanem leveleket írt. A Rákóczi szabadságharc egyik nagy alakjaként bujdosásra szorult, ez ihlette meg az írásra.

A magyar barokk líra egyik meghatározó ága a vitézi költészet. Itt sok ismeretlen költő alkotott bátorító vagy éppen kesergő dalokat. Ilyen például a Rákóczi-nóta is.

# data[].attributes.body
A barokk díszítettség nemcsak az építészetre, hanem a zenére is jellemző volt. Ebben a korszakban olykor nagyon nehéz, de annál elkápráztatóbb darabolt születtek. Új operák és hangversenyek láttak napvilágot a mára már méltán híressé vált zeneszerzők tollából. Csak, hogy néhányat említsek közülük: Bach, Vivaldi, Händel.

# data[].attributes.body
Ebben a korban még nagyon nagy szerepe volt az emberek életében ez egyháznak. A különböző hitvitákról szóló szónoklatok, prédikációk nagyban befolyásolták az emberek gondolkodását, ezért egy népszerű dolog lett a teológusok körében a vitairatok készítése. Ennek az egyik kiemelkedő alakja volt Pázmány Péter. Ő a vitázás mellett fontosnak tartotta a hittérítő olvasmányok kiadását is. A műveiben a korra jellemzően gyakran szanált körmondatokat, ami ezeket a szövegeket díszitette.