# data[].attributes.attachment_link.title
Grafisk facilitering over historieprøven 2025

# data[].attributes.body
Prøven i historie er en mundtlig prøve på baggrund af en selvvalgt problemstilling og med inddragelse af et produkt, som du selv har lavet. Du må gå til prøve individuelt eller i grupper af 2-3 elever.

Som elev skal du vide:

Du skal alene eller i din gruppe trække et tema eller emne fra de opgivelser, som din lærer har lavet.

Inden for det emne eller tema, du har trukket, skal du vælge et delemne og formulere en problemstilling til det, som du skal arbejde med. Din lærer skal godkende din problemstilling.

Du skal vælge højst 5 kilder, som du vil bruge til at besvare din problemstilling. Din lærer skal godkende dine kilder.

Du skal lave et produkt, der kan bruges til at besvare problemstillingen. Et produkt kan fx være en film, en plakat, nyhedsindslag, interview eller et digitalt præsentationsprogram.

Arbejdet med at trække tema/emne, formulere problemstilling, finde kilder og udarbejde et produkt ligger i undervisningstiden i slutningen af skoleåret.

Inden prøven har du forberedelsestid (samme tid som prøven 25 eller 40 minutter) til at besvare 2-3 uddybende spørgsmål, som din lærer har lavet til din problemstilling. Lav også en disposition for din fremlæggelse (se også Disposition for fremlæggelsen).

Selve prøven:

1. Først skal du fremlægge dit svar på problemstillingen med inddragelse af produktet (se også Disposition for fremlæggelsen)

2. Derefter skal du besvare de spørgsmål, som du arbejdede med i forberedelsestiden

3. Resten af den mundtlige prøve i historie er en samtale mellem dig og din lærer på baggrund af din valgte problemstilling.

Din lærer vil informere dig mere om prøven. I kan bruge disse guides til jeres forberedelse:

PDF-filer

Problemstilling

Kilder A

Kilder B

Produkt

Aflevering til lærer og censor

i-ark

Problemstilling

Kilder A

Kilder B

Produkt

Aflevering til lærer og censor

Forstør billede

Produkt

Et produkt kan fx være en film, en plakat, et nyhedsindslag eller et interview.

Hvis du vælger at fremstille et medieprodukt, er der inspiration, trin-for-trin-vejledninger og anden hjælp herunder.

Overvej først, hvilken medietype der passer bedst til dig, dit emne og problemstilling.

Overvej, hvor lang tid du vil bruge på produktionen af medieproduktet.

Hav SmåP åben på fx en smarthphone, og arbejd med mediet på en tablet eller pc.

# data[].attributes.attachment_link.title
5. maj 1945 - Danmarks befrielse | Historie 7-9 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.title
Drengene fra Sankt Petri | Historie 7-9 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.body
-          5 maj 1945 Danmark befrielse

-          Antisemitisme og holocaust

-          Danmark og Norge besat

-          Drengene fra Sankt Petri

-          Augustoprøret 1943

# data[].attributes.attachment_link.title
1. Indledning | Historie 7-9 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.description
IntroduktionImperialismen udspillede sig i perioden 1870-1914. I denne periode erobrede flere europæiske lande store områder i Afrika, Asien og Stillehavet. Industrialisering, våben og politiske magtkampe i Europa blev en del af grundlaget for…

# data[].attributes.attachment_link.title
1864 | Historie 7-9 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.body
Hjem | faktalink

danmarkshistorien.dk | Aarhus Universitet

Rigsarkivet – Danmarks hukommelse

Lex – Danmarks Nationalleksikon

Modstandsdatabasen - Forside

Studie | DR

TV 2 NYHEDER: Få overblikket over de seneste nyheder - TV 2

Kildetekster (his2rie.dk)

Kilder (au.dk)

Danmarks Statistik (dst.dk)

Statistikbanken

Retsinformation

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi indsamler, bevarer og leverer originale data og dokumenter.

# data[].attributes.headline
Trækning af overemne og det videre forløb

# data[].attributes.subject
Trækning af overemne og det videre forløb

# data[].attributes.body
I skal trække et overemne og derefter lave en problemstilling omhandlende jeres valgte underemne. Enkeltvis eller i grupper

# data[].attributes.attachment_link.description
Biografisk skildring af Mahatma Gandhi. Fra han i 1893 som indisk advokat i Sydafrika oplever racismen til hans arbejde med passiv modstand i Indien, hvor han medvirker til at befri Indien fra det engelske kolonistyre, til han i 1948 bliver skudt af en hindu-fanatiker.

# data[].attributes.body
En disposition kan fx se således ud – med mest vægt på punkt 3:

1. Kort præsentation af trukket emne/tema og det valgte delemne med begrundelse for valget.

2. Præsentation af problemstillingen.

3. Brug produktet og besvar spørgsmålene i problemstillingen. Fortæl, hvordan produktet understøtter faglige pointer i besvarelsen af problemstillingen.

4. Gør rede for, hvordan kilderne har hjulpet med at besvare spørgsmålene i problemstillingen.

# data[].attributes.body
Du skal nu lave 3 problemstillinger - en til hvert et niveau ..

Den første skal være redegørende og kan besvares simpel. Hvad, Hvem og Hvordan.

Den anden skal være analyserende og lidt sværere at besvare. start næsten altid med Hvorfor.

Den sidste skal være et diskuterende eller perspektiverede spørgsmål.  Hvilke Konsekvenser, hvordan kan det være,
sammenlign de to ting finde ligheder og forskelle osv.

I skal tage udgangspunkt i jeres kilder og bruge dem til jeres besvarelser.

# data[].attributes.body
Formuler en problemstilling, der består af 1-3 spørgsmål, og vurder din problemstilling.

Den er god, hvis den lever op til følgende kriterier:

Lægger op til, at du arbejder med et reelt historisk problem.

Spørgsmålene er klare og tydelige.

Du kan få adgang til forskellige kilder, der kan bruges til at belyse problemstillingen.

Det er realistisk, at du kan besvare problemstillingen inden for de givne rammer (bl.a. den tid, der er afsat til arbejdet).

Problemstillingen lægger op til undersøgelser, der er relevante i faget historie.

Problemstillingen indeholder spørgsmål på forskellige niveauer (beskrivende, forklarende, vurderende osv.)

Det er en dårlig problemstilling, hvis den:

Lægger op til ren gengivelse af, hvad der står i en bog eller på en hjemmeside.

Mangler fokus (ingen sammenhæng mellem spørgsmålene).

Er for bred. Ikke lægger op til diskussion.

Faktisk ikke kan besvares.

Er upræcis.

# data[].attributes.body
Eksempler på problemstillinger og produkter | Historie 7-9 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.title
Eksempler på problemstillinger og produkter | Historie 7-9 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.description
Eksempler på problemstillinger og produkterDisse fire eksempler på problemstillinger og produkter er lavet af elever fra Bagsværd Friskole, der var til prøve i sommeren 2016. Du kan se, hvordan eleverne bruger forskellige kildetyper som…

# data[].attributes.body
Som en del af forberedelsen til prøven skal I fremstille et produkt, som anvendes som en del af besvarelsen af jeres problemstilling. Produktet kan være alt fra en lille film, et nyhedsindslag, et interview, en lydmontage/podcast, en plakat, et maleri, noget syet - ja, stort set alt, så længe produktet indgår i prøven og hjælper med at besvare jeres problemformulering. Det er altså måden, hvorpå produktet integreres i besvarelsen, og ikke hvor flot eller formfuldendt jeres produkt er, der tæller i den samlede bedømmelse.

# data[].attributes.body
Når I, individuelt eller i grupper, har trukket et af de opgivne emner/temaer, skal I med vejledning fra læreren indkredse et delemne inden for det valgte emne/tema, som I ønsker at undersøge nærmere.

I må gerne tage udgangspunkt i emner fra undervisningen og opgivelserne.

Eleven/gruppen formulerer en problemstilling som grundlag for en faglig undersøgelse. Problemstillingen må gerne være kendt fra undervisningen.

Læreren skal godkende det ønskede delemne og den tilhørende problemstilling, og sikre sammenhæng mellem problemstillingen og den faglige undersøgelse, samt at problemstillingen har relevans i forhold til det udtrukne emne/tema og fagets kompetenceområder.

En faglig undersøgelse omfatter en række overvejelser:

Hvilke arbejdsspørgsmål har jeg brug for?

Hvilke kilder skal jeg vælge?

Hvilke metoder vil jeg bruge?

Hvordan vil jeg undersøge kilderne?

# data[].attributes.attachment_link.description
To østtyske familier arbejder i lang tid på at konstruere deres egen luftballon, som skal gøre det muligt for dem at flygte fra Østtyskland til friheden i vest. Både forberedelserne, deres fejlslagne forsøg og selve flugten påvirker deres indbyrdes forhold og bringer deres velfærd og liv i fare. Dette skyldes ikke mindst, at sikkerhedstjenesten Stasi har informanter placeret alle steder. Og da Stasi kommer på sporet af gruppen, bliver deres flugt en kamp mod uret, hvor hvert sekund tæller….

# data[].attributes.body
En problemstilling består af et eller flere spørgsmål, som du:

ikke kender svaret på i forvejen,

undrer dig over,

ikke blot kan svare ”ja” eller ”nej” til og

må undersøge for at kunne svare på.

I en problemstilling er det en fordel at stille spørgsmål, som begynder med ”hvad”, ”hvordan”, ”hvorledes” eller ”hvorfor”.

Spørgsmålene kan lægge op til undersøgelser på forskellige niveauer:

Beskrivende: Baggrundsviden. Hvem, hvad, hvor, hvilke, hvornår, hvordan?

Forklarende: Hvordan hænger det sammen? Hvorfor hænger det sådan sammen?

Vurderende/handlende: Hvordan forholder du dig til problemet? Hvilken betydning har det for dig og andre? Hvilke muligheder er der for at gøre noget?

# data[].attributes.body
En god problemstilling?

Formuler en problemstilling, der består af 1-3 spørgsmål.

Vurder din problemstilling. Den er god, hvis den lever op til følgende kriterier:

Lægger op til, at du arbejder med et reelt samfundsfagligt problem.

Spørgsmålene er klare og tydelige.

Du kan få adgang til forskellige kilder, der kan bruges til at belyse problemstillingen.

Det er realistisk, at du kan besvare problemstillingen inden for de givne rammer (bl.a. den tid, der er afsat til arbejdet).

Problemstillingen lægger op til undersøgelser, der er relevante i faget samfundsfag.

Problemstillingen indeholder spørgsmål på forskellige niveauer (beskrivende, forklarende, vurderende osv.)

Det er en dårlig problemstilling, hvis den:

Lægger op til ren gengivelse af, hvad der står i en bog eller på en hjemmeside.

Mangler fokus (ingen sammenhæng mellem spørgsmålene).

Er for bred.

Ikke lægger op til diskussion.

Faktisk ikke kan besvares.

Er upræcis.

# data[].attributes.headline
Centrale pointer for den gode problemformulering

# data[].attributes.subject
Centrale pointer for den gode problemformulering

# data[].attributes.body
1. Afgrænsning: En god problemformulering er ofte afgrænset i tid og sted. Det gør den mere håndterbar.

2. Sammenhæng: Spørgsmålene i problemformuleringen skal hænge sammen og lede mod en samlet besvarelse. Det beskrivende lægger fundamentet, det forklarende søger årsager og sammenhænge, og det vurderende perspektiverer til nutiden eller diskuterer betydning.

3. Nysgerrighed: Det vigtigste er, at problemformuleringen udspringer af en reel undren hos eleven. Hvad synes de er spændende eller uforståeligt ved et emne?

# data[].attributes.body
-          Tysklands genforening

-          Flugten fra DDR

-          Truman-doktrinen og Marshall-planen