# data[].attributes.headline
Хто такі кобзарі?

# data[].attributes.subject
Хто такі кобзарі?

# data[].attributes.body
Кобзарі – це народні співці, які виконували пісні під супровід кобзи, ліри або бандури. Їхній репертуар складався з історичних дум, балад, псалмів, народних пісень. Більшість кобзарів були сліпими, що символізувало їхню відстороненість від буденного світу та духовну силу.

# data[].attributes.headline
Особливості кобзарства на Слобожанщині

# data[].attributes.subject
Особливості кобзарства на Слобожанщині

# data[].attributes.body
Слобожанщина — один із центрів українського кобзарства.
Кобзарство тут мало особливу форму, пов’язану з лірництвом (гру на лірі).

Відомі лірники Слобожанщини грали на колісній лірі, і виконували духовні пісні на ярмарках, у храмах, на поминках.

Були навіть «лірницькі школи», де старші вчили молодих.

Кобзарі об’єднувалися в цехи або братства – перші професійні музичні об'єднання в Україні.

Багато дум, записаних саме на Слобожанщині, збереглися до сьогодні.

# data[].attributes.attachment_link.title
Кобзарство у Харкові за 1 хвилину · Ukraїner

# data[].attributes.headline
Хто вони? - Воїни, що зберігають культуру.

# data[].attributes.subject
Хто вони? - Воїни, що зберігають культуру.

# data[].attributes.body
Кобзарі не просто співали — вони зберігали й передавали усну історію народу, його героїку, біль і надії.

# data[].attributes.attachment_link.title
Хто вони? - Воїни, що зберігають культуру!

# data[].attributes.headline
Відомі кобзарі Слобожанщини

# data[].attributes.subject
Відомі кобзарі Слобожанщини

# data[].attributes.body
Остап Вересай: Родом з Лубенщини, подорожував і виступав на Слобожанщині. Один із найвідоміших кобзарів України. Його співи вивчали українські фольклористи.

Іван Кравченко: Кобзар з Харківщини, виконував думи про козацькі часи. Його пісні записували етнографи у XIX ст.

Петро Древченко: Кобзар-лірник з Сумщини (що входить до Слобожанщини). Співав не лише думи, а й духовні пісні.

# data[].attributes.headline
Цікаві факти

# data[].attributes.subject
Цікаві факти

# data[].attributes.body
У Харкові у 1902 році пройшов Археологічний з’їзд, на якому кобзарі вперше виступили перед інтелігенцією. Це стало поворотним моментом для відродження інтересу до народної музики.

Кобзарі часто виконували заборонені пісні, за що переслідувалися владою в царські часи й під радянською владою.

У 1930-х роках багато кобзарів загинули під репресіями. Існує легенда про так званий «з’їзд кобзарів», де всіх знищили.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Соборна Україна

# data[].attributes.attachment_link.title
Розстріляний з’їзд кобзарів: забута трагедія, яку маємо пам'ятати

# data[].attributes.headline
Сучасне відродження кобзарства

# data[].attributes.subject
Сучасне відродження кобзарства

# data[].attributes.body
Сьогодні кобзарське мистецтво активно відроджується. У Харкові, Сумах, Полтаві діють школи кобзарства, ансамблі бандуристів.
Вивчають гру на кобзі, лірі, вивчають думи та техніку автентичного співу.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Стрітівський Кобзарський Коледж

# data[].attributes.headline
Ліквідація коледжу кобзарського мистецтва

# data[].attributes.subject
Ліквідація коледжу кобзарського мистецтва

# data[].attributes.attachment_link.title
Ліквідація коледжу кобзарського мистецтва - громадськість обурена: подробиці конфлікту

# data[].attributes.headline
Гнат Хоткевич — дослідник, композитор і рятівник кобзарської спадщини

# data[].attributes.subject
Гнат Хоткевич — дослідник, композитор і рятівник кобзарської спадщини

# data[].attributes.body
Гнат Мартинович Хоткевич (1877–1938) — український письменник, композитор, етнограф, дослідник, педагог, а головне — поборник українського кобзарства.

Що зробив Гнат Хоткевич для кобзарства?

Досліджував і записував думи, пісні, техніку гри на бандурі та лірі у кобзарів Слобожанщини.
Організовував виступи кобзарів у великих містах, зокрема на наукових з'їздах у Харкові та Києві.
Написав перший український підручник з гри на бандурі (1902 рік).
Заснував ансамблі кобзарів та виступи з театралізованими постановками, де звучала бандура.

Саме Харків завдяки Хоткевичу став центром кобзарського ренесансу на початку XX століття. Він організовував там концерти кобзарів, видавав книжки та писав статті про українську народну музику.

У 1902 році Гнат Хоткевич організував виступ кобзарів на Археологічному з’їзді в Харкові, який справив величезне враження на українську інтелігенцію.

# data[].attributes.attachment_link.title
Гнат Хоткевич грає на бандурі у фільмі "Назар Стодоля"

# data[].attributes.headline
Сергій Захарець — сучасний репродуктивний кобзар

# data[].attributes.subject
Сергій Захарець — сучасний репродуктивний кобзар

# data[].attributes.body
Грає на старосвітській бандурі — інструменті з давньою традицією, який має інше звучання й техніку, ніж сучасна концертна бандура.

Репродуктивний кобзар — означає, що він виконує автентичні твори (думи, пісні), часто відтворюючи стиль старих кобзарів.

Роботи, альбоми

Один із його альбомів — «Кобзарський монолог».

Треки з «Кобзарського монологу»: Про піхотинця (Про озівських братів), Молодичка, Саврадим, Млинок, Плач невільників, Ой ти, пташко, Нема в світі правди, Про святого Юрія, Ой на горі, на могилі, Побратався сокіл, Одарочка, Про Кармелюка

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Національна заслужена капела бандуристів України ім. Г.Майбороди

# data[].attributes.attachment_link.title
В'язанка українських народних пісень - Сергій Захарець (старосвітська бандура)