# data[].attributes.headline
El frut de l'adulteri amb el cisne (Zeus)

# data[].attributes.subject
El frut de l'adulteri amb el cisne (Zeus)

# data[].attributes.body
Zeus s'enamora de Leda, muller de Tindàreu, rei d'Esparta. Leda va mantindre relacions íntimes amb Zeus sota la forma d'un cisne, el mateix dia que ho va fer amb Tindàreu.

D'aquest aparellament surten dos ous: de l'un van néixer Hèlena i Pòl·lux, fills de Zeus; i de l'altre Climenestra i Càstor, frut de Tindàreu.

# data[].attributes.body
Hèlena quan va arribar l'edat de casar-se, va escollir a Menelau d'Esparta.

# data[].attributes.attachment_link.title
DALL·E 2024-10-27 17.05.51 - A romantic scene depicting the wedding day of Menelaus and Helen from Greek mythology. Helen, renowned for her beauty, wears an elegant Greek bridal g

# data[].attributes.body
Zeus es va enamorar de la Nereida de Tetis i va decidir donar-la a un mortal quan va saber gràcies a un oracle que el fill de Tetis seria més poderós que el seu pare. L'afortunat va ser Peleu, rei del mirmidons. Tetis es va negar així que Peleu va haver de raptar-la.

# data[].attributes.body
Tetis i Peleu conviden a tots els déus olímpics, les Nereides,germanes de Tetis, les Muses i els Centaures excepte la deessa de la Discordia, Eris.

Encara així , es presenta a la boda amb una poma d'or que portava la següent dediactòria: "Per a la més bella".

# data[].attributes.body
Afrodita, Hera i Atenea van començar a barallar-se pensant cadascuna d'elles que era la mereixedora de la poma d'or. Necessitaven un jutge, Zeus no podía ser ja que estava casat amb Hera, necessitaven algú neutre. Així que van acudir a l'home més bell de tots, París.

# data[].attributes.body
Cadascuna de les tres deeses van intentar sobornar a París. Finalment, ell va triar a Afrodita com la mereixedora de la poma d'or a canvi del amor de la dona més bella del món, Hèlena.

# data[].attributes.attachment_link.title
DALL·E 2024-10-27 16.48.18 - A dream-like scene of Paris, the Trojan prince, imagining Helena of Sparta. Paris is shown in a calm, peaceful landscape, his eyes closed, leaning aga

# data[].attributes.body
Menalau i Agamèmnon van reunir als soldats més forts de tota Grècia, entre ells: Aquil·les i Odisseu.

Mil naus a l'Àulida esperant un vent favorable que inflés les veles però el vent res que bufava. Això va ser perquè Agamèmnon va ofendre a Àrtemis , quan un dia al caçar un cèrvol va dir: " Ni la mateixa deessa de la caçeria era millor caçadora".

Ara Àrtemis, demanava a canvi de deixar sorir la flota el sacrifici d'Ifigenia, una de les filles d'Agamèmon.

Agamèmnon va fer venir Ifigenia enganyant-la a ella i a sa mare, Clitemnestra amb el pretext de casar-la amb Aquil·les. I així, Ifigenia fou sacrificada i les naus van partir direcció cap a Troia.

# data[].attributes.headline
El desencadenament de la guerra de Troia

# data[].attributes.subject
El desencadenament de la guerra de Troia

# data[].attributes.body
París va ser reconegut com fill de Príam, rei de Troia. No li va costar gaire feina armar una expedició amb l'objectiu de raptar a Hèlena. Es va presentar com a amic al palau de Menelau i va seduir a Hèlena amb la seva bellesa, augmentada pel poder d'Afrodita . Hèlena i París van escapar cap a Troia.

# data[].attributes.attachment_link.title
DALL·E 2024-10-27 17.15.42 - A dramatic scene showing Paris and Helen escaping towards Troy from Greek mythology. Paris, a young and handsome Trojan prince, is dressed in elegant,

# data[].attributes.body
Aquil·les era un mirmidó, el fill de Peleu, rei dels mirmidons i Tetis nimfa del mar. Era el guerrer grec més fort i valent. També era invulnerable ja que sa mare, Tetis, de petit el va submergir al riu Estinx, però el bany va quedar sense efecte en el taló dret, per on l'agafava amb els dits.

# data[].attributes.body
Agamnèmnon és rei de Micenes i germà de Menelau.

# data[].attributes.body
Hèlena filla de Zeus i Leda, germana de Pòl·lux, germanastra de Climenestra i Càstor.

Muller de Menelau d'Esparta.

La dona més bonica de tot el mòn.

# data[].attributes.body
Peleu era el rei dels mirmidons (pare d'Aquiles). Marit de la Nereida Tetis, nimfa del mar.

# data[].attributes.body
La Nereida Tetis, era una nimfa del mar. Mare d'Aquil·les i muller de Peleu.

# data[].attributes.body
París, també anomenat Alexandre, fill de rei Príam de Troia. París vivia com a pastor en el mont Ida, perquè un oracle, segons el qual París portaria la ruïna a Troia, havia persuadit els seus pares d'abandonar-lo en el mont Ida, prop de Troia.

# data[].attributes.body
Odisseu, rei d'Ítaca estava casat amb Penèlope i tenien un fill, Telèmac.

# data[].attributes.body
Agamèmnon, rei de Micenes estava casat amb Clitemnestra, germana d'Hèlena i filla de Leda i Tindàreu. Van tenir diverses filles, com Ifigènia i Electra, i un fill, Orestes.

# data[].attributes.location_name
Boğazkent, Troia, Kepez/Çanakkale Merkez/Província de Çanakkale, Turquia

# data[].attributes.body
Al arribar a Troia, els grecs van assaltar el temple d'Apolo, i com botí de guerra Aquil·les s'emportà dues noies bellísimes, Criseida i Briseida.

# data[].attributes.location_name
Boğazkent, Troia, Kepez/Çanakkale Merkez/Província de Çanakkale, Turquia

# data[].attributes.body
Criseida era filla d'un sacerdot d'Apol·lo, Crises, i el déu havia escoltat les súpliques del pare de la noia perquè castigues als grecs pel rapte , així que una pesta es va estendre en el campament, provocant moltes morts entre els soldats grecs.

L'única manera d'aplaçar la ira del éu era tornar Criseida a son pare. Agamèmnon ordenà a Aquil·les que li donés l'altre noia, Briseida.

Com era d'esperar, Aquil·les s'hi va negar però finalment es va veure obligat a obeir al seu cap.

# data[].attributes.location_name
Boğazkent, Troia, Kepez/Çanakkale Merkez/Província de Çanakkale, Turquia

# data[].attributes.headline
LA CÒLERA D'AQUILES PER BRISEIDA I CRISEIDA

# data[].attributes.subject
LA CÒLERA D'AQUILES PER BRISEIDA I CRISEIDA

# data[].attributes.body
Enfurit, Aquil·les torna a la seva tenda després d'haver entregat Briseida a Agamèmnon i jurà que ni ell ni cap dels seus homes, els mirmidons, intervindria més en la guerra fins que Agamèmnon no li hagués tornat Briseida i demanat perdó.

# data[].attributes.location_name
Boğazkent, Troia, Kepez/Çanakkale Merkez/Província de Çanakkale, Turquia

# data[].attributes.body
Héctor és fill gran de Príam, rei de Troia.

És germa de París i també marit d'Andromaca .

# data[].attributes.location_name
Boğazkent, Troia, Kepez/Çanakkale Merkez/Província de Çanakkale, Turquia

# data[].attributes.body
Hèctor estava casat amb Andrómaca amb qui tenia un fill anomenat Astíanax.

# data[].attributes.location_name
Boğazkent, Troia, Kepez/Çanakkale Merkez/Província de Çanakkale, Turquia

# data[].attributes.body
Pàtrocle era l'amic i l'alumne més fidel d'Aquil·les. Quan va veure que Aquil·les no volia lliutar i que fins i tot estava disposat a tornar cap a grècia, es va posar l'armadura d'Aquil·les, va agafar la seva espada i va sortir al camp de batalla. Tothom va pensar que era Aquil·les, els grecs es van animar i van anar rere seu. Héctor es fixa en "Aquil·les" i va per ell. Pàtrocle mor degollat per Héctor.

# data[].attributes.location_name
Boğazkent, Troia, Kepez/Çanakkale Merkez/Província de Çanakkale, Turquia

# data[].attributes.body
Aquil·les va plorar tota la nit sobre el cadàver de Pàtrocle i va jurar prendre's una venjança.

Aquil·les es va presentar davant les portes de Troia i va començar a cridar el nom d'Héctor. va baixar, van começar a barallar-se. Aquil·les es va treure el casc i va llençar l'escut. Finalment Aquil·les va clavar la seva llença en el coll del seu enemic. A més a més , va lligar pels peus el cadàver al seu carro i el va arrosegar al voltant de la ciutat tres vegades davant de la mirada horroritzada de Príam i Hècuba.

# data[].attributes.body
Zeus era el déu suprem de la mitologia grega, rei dels déus i déu del cel, del tro i del llampec. Fill de Cronos i Rea, germà dels déus Hera, Posidó, Hades, Hèstia i Demèter.

# data[].attributes.body
Filla de Zeus i Leto. Germana bessona d'Apol·lo. Artemisa era considerada la deessa dels animals salvatges, la natura i la cacera. Se la sol representar amb un arc i fletxes, acompanyada de cérvols o altres animals.

# data[].attributes.body
Afrodita era la deessa de l’amor, la bellesa i la fertilitat en la mitologia grega. Es creu que va néixer de l’escuma del mar. Els seus símbols inclouen la poma, la colometa, la rosella i el mirall.

Tenia relacions amb diversos déus, com Ares (déu de la guerra) i Hefest (déu del foc).

# data[].attributes.body
Atena era la deessa de la saviesa, la guerra, l'estratègia militar en la mitologia grega.

Filla de Zeus i, segons la llegenda, va néixer de la seva front, completament adulta i armada.

Els seus símbols inclouen l’òliba, la llanterna, l’escut i la serp. L’òliba simbolitza la saviesa.

Era coneguda per ser una deïtat que protegida a molts herois, com Perseu i Odisseu, i era considerada una de les deesses més importants de l’Olimp.

Atena simbolitzava la intel·ligència i la justícia en la guerra, i era respectada tant pels déus com pels humans.

# data[].attributes.body
Ifigènia és un personatge de la mitologia grega, coneguda per ser la filla d'Agamèmnon i Clitemenestra.

Ifigènia és famosa per la seva connexió amb la Guerra de Troia. Abans de partir cap a Troia, Agamèmnon va ofendre la deessa Artemisa, que va fer que els vents es calmessin, fent-li impossible als grecs navegar. Per apaciguar la deessa i obtenir vents favorables, Agamemnó es va veure obligat a sacrificar Ifigènia.

Una vegada la jove és sacrficada , els vents començen a bufar.

# data[].attributes.location_name
Mehmet Nesih Özmen, ESCITY, Merter Sokağı, Güngören/Província d'Istanbul, Turquia

# data[].attributes.body
Pentesilea era la reina de les Amazones, poble de dones guerreres que mataven els seus fills mascles en el moment de néixer.

Pentesilea simbolitza la força femenina i el valor en la guerra, trencant amb els estereotips de gènere de la seva època

# data[].attributes.location_name
Boğazkent, Troia, Kepez/Çanakkale Merkez/Província de Çanakkale, Turquia

# data[].attributes.body
Les amazones van acudir en socors d'Ilion en la guerra de Troia. Pentesilea fa una gran mortandat entre els aqueus, fins que s'enfronta amb Aquil·les. L'heroi la traspassa amb la seva llança, però, en veure-la caure moribunda, se n'enamora i plora amaragament després que mor en els seus braços.

# data[].attributes.location_name
Boğazkent, Troia, Kepez/Çanakkale Merkez/Província de Çanakkale, Turquia

# data[].attributes.body
Polixena era la filla més jove de Príam, rei de Troia.

# data[].attributes.location_name
Boğazkent, Troia, Kepez/Çanakkale Merkez/Província de Çanakkale, Turquia

# data[].attributes.body
Aquil·les, un dia va anar a un temple d'Apol·lo i va topar amb Hècuba, la muller de Príam i la seva filla, Polixena. Des d'aquell mateix moment, se n'enamora perdudament i començen a veure's d'amagat . En una d'aquestes trobades, Aquil·les li explicà a Polixena el seu punt feble, el seu taló. Polixena, per venjar la mort de son germà, Hèctor, li explica a París el secret d'Aquil·les. L'endemà, quan Polixena acut a la cita, també s'hi presenta París, amagat rere una columna. Llavors el rei de Príam, dispara una fletxa enverinada que encerta el taló d'Aquil·les. De seguida el nostre heroi mor.

# data[].attributes.location_name
Boğazkent, Troia, Kepez/Çanakkale Merkez/Província de Çanakkale, Turquia

# data[].attributes.body
Els grecs han estat deu anys intentant assaltar a Troia sense poder traspassar les seves fortes muralles. Fins que a Odiseeu se li acut l'estratagema que permeteria l'entrada dels grecs a Troia. Van construir un gran cavall de fusta i es s'han ficat dins. Un bon dia , els troians van veure que no hi ha rastre de cap grec a la platja. L'única cosa que hi havia era un gran cavall de fusta. Tots van pensar que era un present pels déus per assegurar-se una tornada a Grècia sense cap perill. Cassandra, era filla de Príam , va dir que no era bona idea entrar el cavall a la ciutat però ningú li ha fet cas. Laocoont, un noble troià, va dir que sospitava que aquel l cavall contenia enemics . Dues serps enormes, enviades per Posidó, van sortir del mar i van matar a Laoccont i als seus fills. Els troians, pensant que la mort de Laocoont era una senyal, entren el cavall de fusta i celebren la victòria.

# data[].attributes.location_name
Boğazkent, Troia, Kepez/Çanakkale Merkez/Província de Çanakkale, Turquia

# data[].attributes.body
Al caure la nit, tothom estava dormint i borratxos ja que estaven de celebració. Els grecs surten del cavall i obren les portes a la resta. Comença una carnisseria que dura 3 dies i 3 nits

Cassandra va ser arrencada per la forca del temple d'Atenea, Hècuba del de Zeus, després que Neoptòlem hagués matat a Príam. Deífob va morir quan es defensava de Menelau d'una punyalada per l'esquena de la seva ex-muller, Hèlena. Menelau e dona compte de que encara estimava a la seva esposa adúltera i finalment se l'emporta de tornada cap a casa, Esparta. Polixena va ser immolada a la tomba d'Aquil·les pel seu fill, Neoptòlem.

Quan no hi queda res de valor, els grecs incendien tota la ciutat i es reparteixen el botí.

# data[].attributes.location_name
Boğazkent, Troia, Kepez/Çanakkale Merkez/Província de Çanakkale, Turquia

# data[].attributes.body
Les dones supervivents van ser esclavitzades i disribüides entre els vencedors: Agamèmnon es va quedar Cassandra; Odisseu, Hècuba - abans d'embarcar es converteix en una gossa rabiosa; Neoptòlem, Andròmaca, l'esposa d'Hèctor. Solament un redüit grup d'homes va poder escapar enmig de la distrucció total de Troia, guiats per Eneas, i es van embarcar cap a Tràcia.

# data[].attributes.body
Neoptòlem va ser fill d'Aquil·les i va venjar la mort de son pare en la guerra de Troia.

# data[].attributes.location_name
Boğazkent, Troia, Kepez/Çanakkale Merkez/Província de Çanakkale, Turquia

# data[].attributes.body
Es diu que Eneas va ser fill d'Afrodita i d'Anquises un príncep troià.

Va ser qui va guiar al grup redüit d'homes que havia pogut escapar enmig de la destrucció total de Troia.

També va ser el fundador de Roma.

# data[].attributes.location_name
Boğazkent, Troia, Kepez/Çanakkale Merkez/Província de Çanakkale, Turquia

# data[].attributes.body
Hècuba es va casar amb Príam, rei de Troia i es va convertir en la reina. Va ser la mare d' Hèctor, París, Políxena, Deífob, Polites...

# data[].attributes.location_name
Boğazkent, Troia, Kepez/Çanakkale Merkez/Província de Çanakkale, Turquia

# data[].attributes.body
Fill del rei Príam i la reina Hècuba. Germà de París, Hèctor...

N'hi ha una versió on s'explica que quan París mor, Deífob es casa amb Hèlena, la mateixa dona que va ser el principal motiu de la guerra de Troia.

# data[].attributes.body
Hera és la deessa del matrimoni i la família. Filla de Cronos i Rea, és esposa i germana de Zeus; i reina de l'Olimp. Sovint se l'associa amb la gelosia i la venjança a causa de les infidelitats de Zeus.

És famosa pel seu paper a la Guerra de Troia, on recolza els grecs. Simbolitzada pel paó, representa la bellesa i l'autoritat.