# data[].attributes.body
Svojstva metala i legura su od suštinskog značaja za razumijevanje kako će se materijali ponašati pod različitim uslovima i za odabir pravih materijala za specifične primene u industriji, građevini, elektronici, avijaciji i mnogim drugim sektorima. Metali su obično dobri provodnici toplote i struje, a legure su nastale spajanjem metala sa drugim elementima u cilju poboljšanja njihovih svojstava.

Osnovna svojstva metala

Metali imaju niz karakteristika koje ih čine korisnim u mnogim industrijskim primenama. Neka od ključnih svojstava metala uključuju:

1. Visoka čvrstoća: Metali su obično vrlo čvrsti, što znači da mogu izdržati velike sile pre nego što dođe do loma ili trajne deformacije. Čvrstoća može da varira u zavisnosti od vrste metala, ali većina metala (poput čelika, titana i aluminijuma) ima dobru otpornost na zatezanje i pritisak.

2. Duktilnost: Duktilnost označava sposobnost metala da se rasteže ili oblikuje bez loma. Mnogi metali, kao što su aluminijum, čelik i bakar, imaju visoku duktilnost, što omogućava njihovo oblikovanje u različite oblike (žice, ploče, limovi). Duktilnost je važna za procese kao što su valjanje, kovanje, povlačenje žica i slično.

3. Tvrdoća: Tvrdoća metala označava njihovu sposobnost da se odupru udarcima, ogrebotinama i abraziji. Čelici i legure poput vanadijum čelika imaju visoku tvrdoću, dok su metali poput olova mnogo mekši. Tvrdoća je ključna u primenama koje uključuju kontakt sa abrazivnim materijalima, kao što su alatni čelici ili površinski slojevi za vozila.

4. Toplotna provodljivost: Metali su dobri provodnici toplote, što znači da brzo prenose energiju sa jednog dela na drugi. Na primer, bakar i aluminijum imaju izuzetnu toplotnu provodljivost, pa se često koriste za izradu radijatora, hladnjaka i drugih komponenti za rasipanje toplote.

5. Električna provodljivost: Metali su takođe dobri provodnici električne energije. Bakar, srebro i zlato su među najboljim električnim provodnicima, zbog čega se koriste u kablovima i elektronskim uređajima. Električna provodljivost metala je važna za sve primene koje uključuju prenose električne energije, poput ugradnje kablova i električnih uređaja.

6. Otpornost na koroziju: Neki metali, poput nerđajućeg čelika i aluminijuma, imaju visoku otpornost na koroziju, dok drugi metali, poput gvožđa, mogu brzo korodirati kada su izloženi vodi ili vazduhu. Korozija može biti ozbiljan problem u industrijskim aplikacijama, zbog čega se često koriste legure sa dodatnim zaštitama protiv korozije.

7. Magnetizam: Neki metali, poput gvožđa, nikla i kobalta, imaju magnetna svojstva, dok su drugi, poput aluminijuma, bakra i zlata, nemagnetni. Magnetna svojstva su korisna u elektrotehničkim primenama, kao što su motori, generatore i magneta.Svojstva legura

Legure su materijali koji nastaju kombinovanjem dva ili više metala (ili metala i nemetalnih elementa) u cilju poboljšanja određenih svojstava. Dodavanje drugih metala ili elementa menja osnovna svojstva metala, kao što su čvrstoća, otpornost na koroziju, otpornost na visoke temperature i drugi faktori.

1. Povećana čvrstoća: Legure često imaju veću čvrstoću od čistih metala. Na primer, čelik (legura ugljen-dioksida i železa) je mnogo jači od čistog gvožđa. Dodavanje legirajućih elemenata kao što su hrom, nikl i molibden može značajno povećati čvrstoću i otpornost na umor.

2. Otpornost na koroziju: Legure kao što je nerđajući čelik (koji sadrži hrom) imaju mnogo bolju otpornost na koroziju u odnosu na čisti čelik. Aluminijumske legure su takođe poznate po svojoj otpornosti na koroziju, što ih čini pogodnim za upotrebu u spoljnim uslovima.

3. Poboljšana otpornost na visoke temperature: Neke legure, kao što su legure na bazi nikla, kao što su Inconel legure, imaju izuzetnu otpornost na visoke temperature i oksidaciju, pa se koriste u avioindustriji i drugim industrijama koje zahtevaju materijale koji mogu da podnesu ekstremne temperature.

4. Povećana duktilnost: Aluminijumske legure (kao što su legure sa magnezijumom) imaju visoku duktilnost i lagane su, zbog čega se često koriste u industriji aviona i automobilskoj industriji, gde je potrebna niska težina, ali i dobra sposobnost za oblikovanje.

5. Poboljšana obrada: Neke legure su lakše za obradu od čistih metala. Na primer, legure sa olovom (kao što su olovni bronzi) su lake za mašinsku obradu i koriste se u industriji za proizvodnju preciznih delova i mašina.

Primeri legura i njihove primene:

1. Čelik (legura ugljen-dioksida i železa):

Primena: Građevinska industrija, mašinska industrija, automobilska industrija. Čelik se koristi u izradi nosača, mostova, građevinskih komponenti, alata i mnogih drugih proizvoda.

Svojstva: Visoka čvrstoća, dobra duktilnost, relativno niska cena.

2. Nerđajući čelik (legura gvožđa, hroma, nikla i drugih elemenata):

Primena: Koristi se u medicinskim uređajima, kuhinjskim aparatima, industrijskim postrojenjima i građevinskim materijalima.

Svojstva: Izuzetna otpornost na koroziju, visoka čvrstoća, odlična estetika (sjan izgled).

3. Aluminijumske legure:

Primena: Avionska industrija, automobilska industrija, elektronika.

Svojstva: Laka, visoka otpornost na koroziju, dobra duktilnost, niska gustina.

4. Titanijumske legure:

Primena: Avioindustrija, medicinski implantati, sportska oprema.

Svojstva: Visoka čvrstoća, otpornost na koroziju, vrlo lagan materijal, ali skuplji od čelika i aluminijuma.

5. Bronza (legura bakra i kositra):

Primena: Delovi brodova, novčići, elektrotehnička oprema.

Svojstva: Otpornost na koroziju, dobar mehanički rad, dobra otpornost na habanje.

6. Mesing (legura bakra i cinka):

Primena: Električni kontakti, instrumenti, dekorativni predmeti.

Svojstva: Lako obradiv, dobra otpornost na koroziju, zlatni izgled.

Zaključak

Metali i legure imaju specifična svojstva koja ih čine pogodnim za širok spektar industrijskih primena. Razumevanje njihovih karakteristika, kao što su čvrstoća, duktilnost, otpornost na koroziju i druge, omogućava inženjerima da pravilno izaberu materijale za određene zadatke. Legure su posebno korisne jer omogućavaju poboljšanje svojstava čistih metala, što ih čini pogodnim za zahtevne industrije kao što su avijacija, automobilska industrija i elektronika.

# data[].attributes.body
Zastita na radu je veoma važan aspekt svakog radnog okruženja, a njena svrha je da zaštiti zdravlje i sigurnost radnika. Svaka firma ili organizacija je dužna da implementira odgovarajuće mere zaštite na radu kako bi sprečila povrede, bolesti ili nesreće na radnom mestu.

To uključuje nekoliko ključnih oblasti, kao što su:

1. Obuka zaposlenih – Radnici moraju biti obučeni o sigurnosnim procedurama i pravilima zaštite na radu.

2. Pružanje zaštitnih sredstava – Na radnom mestu mora biti obezbeđena odgovarajuća zaštita, kao što su sigurnosna obuća, rukavice, zaštita za oči, slušna zaštita itd.

3. Inspekcije radnog mesta – Redovne inspekcije treba da obezbede da svi sigurnosni standardi budu ispunjeni i da se prepoznaju potencijalni rizici.

4. Označavanje opasnosti – Mesta sa rizicima treba da budu jasno označena, bilo putem znakova ili posebnih obeležja.

5. Preventivna i korektivna akcija – Identifikovanje potencijalnih opasnosti i brzo delovanje na ispravljanje tih problema pre nego što dođe do nesreće.

Zaštita na radu takođe obuhvata i prava radnika, kao što je pravo na sigurno radno okruženje i pravo da odbiju da rade u uslovima koji su opasni po njihovo zdravlje ili sigurnost.

Ako ti treba dodatna pomoć ili objašnjenje vezano za zakonodavstvo o zaštiti na radu, mogu ti pružiti detalje.1. Zakonodavni okvir: Zakon o zaštiti na radu je pravni okvir koji uređuje prava i obaveze zaposlenih i poslodavaca u vezi sa sigurnošću na radu. U Srbiji, na primer, Zakon o bezbednosti i zdravlju na radu propisuje kako treba da se ponašaju poslodavci i radnici da bi se smanjili rizici od povreda ili profesionalnih bolesti. Takođe, postoje i druge uredbe, pravilnici i standardi koji se odnose na specifične industrije i oblasti, kao što su građevinska industrija, zdravstvo ili laboratorije.

. Evaluacija rizika: Poslodavci su dužni da sprovedu procenu rizika na radnom mestu. To znači da treba da identifikuju sve potencijalne opasnosti (fizičke, hemijske, biološke, ergonomije, psihosocijalne) koje mogu ugroziti zdravlje i sigurnost zaposlenih. Na osnovu ove procene, donose odgovarajuće preventivne mere. Na primer, ako je u pitanju rad u prašnjavom okruženju, potrebna su zaštitna sredstva poput maski i ventilacija.

6. Prava radnika: Radnici imaju pravo na:

Sigurno i zdravo radno okruženje.

Pravo da odbiju da rade ukoliko smatraju da je radno okruženje opasno.

Pravo na medicinsku pomoć i nadoknadu ako dođe do povrede na radu ili profesionalne bolesti.

Pravo na obuku vezanu za sigurnost i zdravlje.

Pravo da budu informisani o svim rizicima koji mogu nastati tokom rada.

7. Obaveze poslodavaca: Poslodavci moraju:

Sprovoditi obuke i edukaciju za radnike o zaštiti na radu.

Pribaviti i obezbediti adekvatnu opremu za zaštitu.

Postaviti sigurnosne mere u radnim prostorijama (poput prvih pomoći, izlaza u hitnim situacijama, itd.).

Redovno proveravati radne uslove i obavljati inspekcije.

Pratiti i izveštavati o svim povredama na radu ili profesionalnim bolestima.

8. Vrste zaštite na radu: Zaštita na radu obuhvata nekoliko kategorija, a najvažniji su:

Fizička zaštita: Korisna u industrijama sa visokim rizikom od povreda (npr. zaštitna oprema, alati, zaštita od buke, itd.).

Ergonomska zaštita: Pomoć u smanjenju fizičkog napora i nepravilnih položaja tela tokom rada, na primer, pomoću podešavanja radnih mesta.

Zdravstvena zaštita: Uključuje preventivne medicinske preglede, testiranja na radnom mestu i planove za hitnu medicinsku pomoć.

Psihosocijalna zaštita: Ove mere bave se mentalnim zdravljem zaposlenih, kao što su prevencija stresa, burnouta, ili zaštita od nasilja na radu.

9. Zdravstvene i sigurnosne komponente u specifičnim industrijama: Svaka industrija ima svoje specifične smernice i standarde zaštite na radu:

U građevinskoj industriji mora se obratiti posebna pažnja na sigurnost pri radu na visini, rad sa teškom mehanizacijom i zaštitu od pada.

U zdravstvenim ustanovama zaštita se odnosi na sprečavanje infekcija, upotrebu sterilne opreme, kao i zaštitu osoblja od hemikalija.

U laboratorijama zaštita obuhvata preventivne mere u vezi sa hemijskim supstancama, biološkim rizicima i pravilnom upotrebom zaštitne opreme.

10. Zdravlje i mentalno stanje radnika: Pored fizičke zaštite, važno je posvetiti pažnju i mentalnom zdravlju radnika. Na radnom mestu je potrebno pružiti prostor za odmor, organizovati timske aktivnosti koje mogu smanjiti stres, kao i imati mehanizme za rešavanje konflikata među zaposlenima. Takođe, poslodavac je odgovoran za obezbeđivanje rada u zdravom i podržavajućem okruženju koje ne izaziva psihičke probleme poput stresa, anksioznosti ili depresije.

8. Prva pomoć i hitna situacija: Svako radno mesto treba da ima plan za hitne situacije, uključujući medicinske intervencije. Ovo obuhvata obezbeđivanje kitova prve pomoći, obučavanje zaposlenih za hitne situacije, kao i obezbeđivanje brzog pristupa medicinskim timovima. Na radnim mestima gde je visok rizik od povreda (poput građevinskih radova), potrebno je imati stručnjake za prvu pomoć i jasno označene evakuacione izlaze.

Zaštita na radu nije samo zakonska obaveza, već i ključni faktor u održavanju zdravlja i sigurnosti radnika, što dugoročno pozitivno utiče na produktivnost i dobrobit zaposlenih

# data[].attributes.body
Električna instalacija omogućava bezbedno snabdevanje prijemnika električnom energijom. Ugrađuje se u stambenim objektima, poslovnim prostorima , fabrikama, gradilištima i ostalim građevinskim objektima. Sve instalacije moraju biti tako postavljene da ne predstavljaju opasnost za čoveka, a da zbog njih ne postoji opasnost od požara. Zato je potrebno da se elektroinstalacioni materijal i pribor izrađuju prema određenim propisima. Sve te mere su predviđene da se opasnost od električne struje smanji i da električni uređaj traje duže. U elektroinstalacioni materijal i pribor spadaju: Provodnici, instalacijone cevi i kutije, sijalična grla i sijalice, prekidači, priključni uređaj, osigurači i električna brojila.

# data[].attributes.body
Obeležavanje i kontrola su dva ključna aspekta u različitim industrijama, od proizvodnje i logistike do zaštite životne sredine i zdravstva. Oba pojma se odnose na obezbeđivanje da se procesi, proizvodi, ili resursi pravilno prate, označavaju i kontroliraju kako bi se osigurala usklađenost sa standardima i Obeležavanje je proces dodavanja oznaka, simbola, brojeva ili drugih identifikatora na proizvode, pakovanja ili resurse. Ove oznake služe za različite svrhe, uključujući identifikaciju, praćenje, upozorenja ili informacije. Neki primeri obeležavanja uključuju:Kontrola se odnosi na postupke i mere koje se preduzimaju kako bi se obezbedilo da sve što je obeleženo bude u skladu sa specifičnim standardima i pravilnicima. To obuhvata:Obeležavanje i kontrola su često povezani jer obeležavanje omogućava praćenje i nadzor proizvoda, dok kontrola obezbeđuje da se svi zahtevi ispunjavaju tokom proizvodnje, distribucije i upotrebe. Na primer, proizvodna linija može koristiti bar kodove za obeležavanje proizvoda, dok sistem za kontrolu kvaliteta može skenirati ove bar kodove kako bi proverio sve parametre proizvoda, kao što su tačan sastav ili usklađenost sa ekološkim standardima.

RADILI: Dragan i Vlada

# data[].attributes.headline
Микропроцесор<

# data[].attributes.body
Микропроцесор је интегрисано коло великог степена интеграције компонената. Функционише као централна процесорска јединица рачунара на једном интегрисаном колу или највише неколико интегрисаних кола. Микропроцесор је свестрано употребљив програмабилни уређај који прихвата дигиталне податке као улаз, обрађује их према инструкцијама смештеним у меморији дајући резултат на излазу. Обрађује бројеве и симболе представљене бинарним бројним системом. Појава јефтиних рачунара са интегрисаним колима трансформисала је модерно друштво. Микропроцесори опште намене у персоналним рачунарима користе се за израчунавања, обраду текста, приказ мултимедијалних садржаја и комуникацију преко интернета.

# data[].attributes.headline
Модем је уређај који омогућава вашим рачунарима, паметним телефонима, таблетима и другим уређајима да се повежу на интернет. То ради претварањем дигиталних сигнала са ових уређаја у аналогне сигнале који се могу преносити преко телефонских линија или кабловских мрежа.

# data[].attributes.subject
Модем је уређај који омогућава вашим рачунарима, паметним телефонима, таблетима и другим уређајима да се повежу на интернет. То ради претварањем дигиталних сигнала са ових уређаја у аналогне сигнале који се могу преносити преко телефонских линија или кабловских мрежа.

# data[].attributes.body
Када процесор добавља податке из RAM-а, треба му просечно око 60 наносекунди. Како микропроцесор ради пуно брже (у циклусима од 2 ns) значи да губи јако пуно времена чекајући на податке из RAM-а. Проблем се појавио због несразмерности у повећању брзине рада између процесора и меморије. Наиме, већи број компоненти на јединици површине интегрисаног склопа резултује већим повећањем брзине рада процесора у односу на меморију, а да би се на неки начин донекле анулирала та разлика у брзини између брзог микропроцесора и спорих меморија и осталих компоненти рачунала, уводи се кеш меморија.

# data[].attributes.body
Fleš memorija ili fleš EEPROM je vrsta EEPROM (Electrically-Erasable Programmable Read-Only Memory) memorije. Fleš memorija predstavlja elektronski ne-nestabilnii računarski medijum za skladištenje, koji se može električno izbrisati i reprogramirati. Fleš memorija funkcioniše tako što su dva tranzistora međusobno odvojena tankim slojem oksida. Jedan od tranzistora je poznat kao plutajuća vrata, a drugi kao kontrolna kapija. Fleš memorija je predstavljena je od strane Toshiba-e 1984, fleš memorija je razvijena uz pomoć EEPROM-a Postoje dve glavne vrste fleš memorije, koja su imenovani po NAND i NOR logičkim kolima.

# data[].attributes.body
Procesor (mikroprocesor, µP ili uP) je elektronska komponenta napravljena od minijaturnih tranzistora na jednom čipu (poluprovodničkom integralnom sklopu). Centralni procesor je mozak svakog računara, iako centralni procesor (CPU - Central Processing Unit) nije jedini procesor, njega imaju grafička kartica (GPU), zvučna kartica i mnogi drugi delovi, ali pod imenom procesor najčešće se misli na centralni procesor (CPU).

# data[].attributes.body
Matična ploča predstavlja elektronsku štampanu ploču koja povezuje sve delove računara. Na njoj se nalazi set upravljačkih čipova koji kontrolišu memoriju, magistralu, disk, ulazno-izlazne operacije. Realizuje se kao višeslojna štampana ploča (Printed Circuit Board - PCB) i na njoj se nalaze ključne komponente računarskog sistema kao što su procesor, memorijski moduli, upravljačka kola, kontroleri i konektori za proširenja.

# data[].attributes.body
Mikroprocesor je elektronička komponenta koja obavlja obradu podataka i izvršava instrukcije u računalnim sistemima. To je srce računala i omogućuje mu izvođenje različitih operacija, poput računanja, kontrole perifernih uređaja i upravljanja memorijom.

Mikroprocesor se sastoji od milijuna tranzistora koji omogućuju izvođenje aritmetičkih i logičkih operacija, kao i skladištenje i pristup podacima. Obično ima nekoliko ključnih dijelova, uključujući:

1. ALU (Aritmetičko-logička jedinica): Izvršava matematičke i logičke operacije.

2. Kontrolna jedinica: Upravljanje tokovima podataka unutar mikroprocesora.

3. Registarska memorija: Brza memorija za privremeno skladištenje podataka.

Mikroprocesori se koriste u različitim uređajima, od osobnih računala do pametnih telefona i ugrađenih sustava.

# data[].attributes.body
Кеш меморија је меморија малог капацитета која служи за запис података који се често користе. У њу се, за разлику од бафер меморије може писати на које место се жели уписати и с којег места се жели читати.

Ефикасност кеш меморије

Ефикасност кеш меморије одређује број који говори колико је пута процесору стварно и испоручен податак након што га је затражио. У том контексту често се користе термини као што је погодак (хит) који означава да је податак којег процесор тражи стварно и пронађен у кеш меморији. У случају да га тамо нема кажемо да је реч о промашају (мис).

# data[].attributes.headline
Internet stvari ili Internet of Things (IoT) se odnosi na mrežu fizičkih objekata (uređaja, automobila, kućanskih aparata, industrijskih mehanizama, itd.) koji su povezani putem interneta i koji su u stanju razmijenjivati podatke.

# data[].attributes.subject
Internet stvari ili Internet of Things (IoT) se odnosi na mrežu fizičkih objekata (uređaja, automobila, kućanskih aparata, industrijskih mehanizama, itd.) koji su povezani putem interneta i koji su u stanju razmijenjivati podatke.

# data[].attributes.body
Ova tehnologija omogućava da uređaji međusobno komuniciraju bez potrebe za ljudskom interakcijom, a time se povećava produktivnost, efikasnost i sigurnost.

Razvoj IoT-a temelji se na četiri ključne tehnologije: mikrokontroleri, bežične mreže, senzori i cloud tehnologije.

Mikrokontroleri su centralne jedinice koje su uključene u razne funkcije uređaja, a bežične mreže omogućavaju da se uređaji povezuju sa svetom. Senzori su uređaji koji primaju podatke o okolini i prenose ih na mikrokontroler, a cloud tehnologija omogućava da se podaci čuvaju i obrađuju na udaljenim serverima.

# data[].attributes.headline
паметна кућа

# data[].attributes.subject
паметна кућа

# data[].attributes.body
паметна кућа је систем који у најширем смислу подразумева интеграцију разних, пре свега електричних, уређаја у домаћинству у систем којим се може управљати на различите начине. У складу са животним стилом, навикама и потребама корисника, системом се управља универзалним даљинским управљачем, мобилним или фиксним телефоном, рачунаром или екраном осетљивим на додир.

Постоји читав низ технолошких стандарда и протокола кој

# data[].attributes.body
Naprimer IoT se koristi za:

termostat za kontrolu temperature u kući putem aplikacije na pametnom telefonu.

Pametni frižideri za praćenje zaliha hrane i obaveštavaju korisnika kada neke namirnice moraju biti zamenjene.

Pametno zaključavanje i otvaranje vrata bez upotrebe ključa.

Fitnes tracker-i: Praćenje fizičke aktivnost korisnika, poput broja koraka, otkucaja srca i utrošenih kalorija.

Pametni automobili: Omogućavaju povezivanje automobila sa pametnim telefonima, kao i praćenje puta i performansi vozila.

Praćenje proizvodnje: Omogućava automatizaciju procesa proizvodnje, kontrolu kvalitete i optimizaciju iskorištenosti resursa.

# data[].attributes.attachment_caption
Р/С аутомобили

# data[].attributes.headline
Радио контролисани аутомобили

# data[].attributes.subject
Радио контролисани аутомобили

# data[].attributes.body
Радио контролисани аутомобили су модели аутомобила или камиона који се могу контролисати са дистанце, користећи специјални предајник.

Модели на електрични погон користе механичке или електронске јединице за контролу брзине да би се подесила снага која се испоручеје на електрични мотор. Снага која се испоручује је пропорционална количини гаса коју испоручује предајник, што се више повуче обарач брже иде.

Нитро електронски модели користе једну контролу за гас и кочење, ротација контроле у једну страну проузроковаће отварање карбуратора који обезбеђује више протока ваздуха и горива у мотору са унутрашњим сагоревањем.

Модели на бензински погон раде на принципу мешавине бензина и нафте. Ови модели коштају много више него модели на електрични и Нитро погон. Такође су много већи и због тога захтевају много већи простор за покретање.

Video: R/S automobili

https://www.youtube.com/watch?v=ZAOTrPzp2Z8

# data[].attributes.body
Pametni satovi su uređaji koji nude širok spektar funkcionalnosti, spajajući praktičnost sata s tehnologijom pametnih telefona. Evo nekoliko ključnih karakteristika i prednosti pametnih satova:

1. Praćenje aktivnosti: Mnogi pametni satovi prate korake, udaljenost, kalorije i druge fizičke aktivnosti, što ih čini korisnima za fitness entuzijaste.

2. Monitoring zdravlja: Sposobni su da prate srčani ritam, nivo stresa, kvalitet sna i druge zdravstvene parametre.

3. Obaveštenja: Mogu prikazivati obaveštenja sa telefona, uključujući pozive, poruke i obaveštenja iz aplikacija.

4. GPS i navigacija: Mnogi modeli imaju ugrađeni GPS, što omogućava korisnicima praćenje ruta i navigaciju bez potrebe za telefonom.

5. Personalizacija: Korisnici mogu menjati izgled i funkcionalnosti satova putem različitih aplikacija i lica sata.

6. Muzika i mediji: Neki pametni satovi omogućavaju slušanje muzike direktno sa uređaja ili putem povezanih aplikacija.

7. Vodootpornost: Mnogi modeli su vodootporni, što ih čini pogodnima za plivanje i druge vodene aktivnosti.

8. Povezivanje s drugim uređajima: Pametni satovi često mogu upravljati drugim pametnim uređajima u kući, poput pametnih lampi ili termostata.

Popularni modeli uključuju Apple Watch, Samsung Galaxy Watch, Garmin i Fitbit, a izbor zavisi od specifičnih potreba i preferencija korisnika.

4o mini

# data[].attributes.body
GPS navigacije za traktore

GPS sistemi za navigaciju traktora omogućavaju efikasnije obavljanje poljoprivrednih radova. Zbog moguće veće brzine kretanja vreme rada se skraćuje, moguć je rad i u noćnim ili maglovitim uslovima, a preklapanje prohoda se dovodi na minimum. Zbog svega toga korišćenje ovih sistema povećavaju profit korisnicima, olakšavaju rad i štede vreme.
Sistemi za navigaciju mogu biti sa tolerancijom greške od 30 cm do 2.5 cm. Oprema je evropskih proizvođača, a korišćenje je moguće i na srpskom jeziku. Oprema se brzo instalira, moguće je koristiti na više mašina, a softver je pregledan, sa odličnim grafičkim prikazom i jednostavan za korišćenje.
U ponudi su GPS sistemi bez autopilota i sa autopilotom.
Sistemi bez autopilota su modeli SM1 (+/- 30 cm) i DM1 (+/- 15 cm).
Sistem  sa autopilotom (+/- 2.5 cm) nudi kompletnu automatizaciju prilikom vožnje kroz parcelu u toku bilo koje radne operacije.GPS sistemi pored pravolinijskog i krivolinijskog navođenja mašine omogućavaju i obeležavanje parcela,  merenje učinka (površinski, vremenski), eksport memorisanih podataka u računar. Vizuelni prikaz je u boji i pregledan, može biti u 2D ili 3D formatu. Touch Screen displej koji se koristi je veličine 7” ili 10”.

# data[].attributes.body
U pogledu transporta i logistike, najčešće korišćene IoT tehnologije su: senzori, aktuatori, komunikacija uređaja u bliskom polju (engl. Near-field communication - NFC), komunikacija uređaja preko radio frekvencija (engl. Radio-frequency identification - RFID), bežične mreže i Bluetooth. • Preko ovih tehnologija je moguće u realnom vremenu da se prate i procesi na gotovo svakom koraku u lancu snabdevanja: od nabavke sirovina, proizvodnje, transporta, skladištenja, distribucije do prodaje proizvoda i posle prodajnih usluga. Tehnologija NFC se može koristiti za naplatu putarine, kupovinu putnih karata, dobijanje obaveštenja i informisanje o transportnim uslugama. Korišćenjem „pametnog“ telefona i očitavanjem oznaka mogu se dobiti informacije o stanici, broju putnika, troškovima, raspoloživosti sedišta i dr.

# data[].attributes.body
1 FOTO:Daleko najrasprostranjeniji tip fotodetektora jesu poluprovodnički fotodetektori. Fotodioda koja sadrži samo p-n spoj predstavlјa najjednostavniji tip poluprovodničkih fotodetektora. Na sl. 4 je prikazan inverzno polarisan p-n spoj. Prilikom apsorpcije fotona u p-n spoju generiše se par elektron-šuplјina (fotogenerisani nosioci naelektrisanja), pri tom upadno zračenje odnosno foton može biti apsorbovan bilo gde u uređaju. Međutim samo tamo gde postoji električno polјe može doći do transport nosilaca naelektrisanja u određenom smeru.

2LED:U optičkim sistemima signali se prenose pomoću fotona i zbog toga je optički izvor neophodan deo svakog optičkog sistema. Iako postoje razne vrste optičkih izvora, poluprovodnički optički izvori su najpopularniji u optičkim sistemima zahvaljujući malim dimenzijama, pouzdanosti i što je najvažnije njihov optički izlaz može biti brzo modulisan injektovanom električnom strujom. Ova metoda se često naziva direktna modulacija. Poluprovodnički laseri i LED se zasnivaju na direktno polarisanom p-n spoju, a izlazna optička snaga je proporcionalna injektovanoj električnoj struji.

# data[].attributes.body
Kondenzator je elektronska komponenta koja služi za skladištenje elektriciteta. Sposobnost kondenzatora da primi naelektrisanje naziva se električni kapacitet. Što je vrednost veća, to u jednom trenutku kondenzator može da uskladišti više elektrona. Uskladišteni elektricitet se može iskoristiti po potrebi.

Sposobnost kondenzatora da prikupljaju i otpuštaju elektrone može se iskoristiti da „ispeglaju" kolebanja napona. Određeni nivo napona primenjenog na kondenzator proizvodi određeni broj uskladištenih elektrona. Kada napon počne da raste, kondenzator skladišti više elektrona, čime se umanjuje porast napona. U slučaju da napon počne opadati, kondenzator oslobađa određen broj „zarobljenih" elektrona i time se ponovo "pegla" promena napona. U izvorima napajanja koja pretvaraju naizmeničnu struju u jednosmernu često se koriste kondenzatori za stabilizovanje napona.

# data[].attributes.body
Zener dioda je posebna vrsta dioda koja se koristi za regulaciju napona. Njena glavna karakteristika je sposobnost da održava stabilan izlazni napon kada je priključena u obrnutom polaritetu, sve dok taj napon ne pređe određenu granicu, poznatu kao Zenerov napon.

Kada se Zener dioda podvrgne obrnutom naponu koji dostigne njen Zenerov napon, ona omogućava protok struje, čime se održava stabilan izlazni napon. Zbog ove osobine, Zener diode su često korišćene u aplikacijama kao što su:

- Napajanje: Stabilizacija izlaznog napona u naponskim regulatorima.

- Zaštita: Prekidanje prenapona i zaštita osjetljivih komponenti.

- Referentni napon: Kreiranje stabilnog referentnog napona za druge elektronske sklopove.

Zener diode su dostupne u različitim vrednostima Zenerovog napona, što ih čini svestranima za različite primene.

# data[].attributes.body
Električni vodič ili provodnik (lat. konduktor, od conduco - vodim[1]; u starijoj terminologiji elektronoša[2]) je električki vodljiva tvar, to jest tvar kroz koju električna struja može kontinuirano teći. Električnim vodičem se smatra tvar kojoj je električna provodnost veća od približno 10⁷ S/m. Električna provodnost kovina temelji se na građi njihovih atoma, odnosno na lakoj pokretljivosti elektrona vanjske elektronske ljuske, koji se pod djelovanjem neke sile mogu usmjereno gibati. Bakar i aluminij koriste se najčešće kao materijali električnih vodiča, dok su srebro i zlato za to preskupi, ali se, uz druge kovine i slitine, upotrebljavaju za električne kontakte. U te se svrhe, posebno u obliku elektroda, koristi i ugljik (grafit), koji je električki vodljiv zbog svojih delokaliziranih, lakopokretljivih elektrona. Neke tvari (metali, slitine ili keramički oksidi), ohlađene na ekstremno niske temperature, izgube svoj električni otpor pa postanu idealni vodiči električne struje (supravodljivost). Elektroliti (otopine soli, kiseline, lužine), koji vode električnu struju zahvaljujući pokretljivosti svojih iona, se u užem smislu ne ubrajaju u električne vodiče.

# data[].attributes.body
Pametan ili smart televizor , ponekad nazvan i internet televizor ili hibridni televizor , je televizor ili set-top boks sa integrisanim internetom i Veb 2.0 karakteristikama. Pored tradicionalnih fukcija televizora, ovi uređaji takođe mogu koristiti internet, interaktivne medije kao i video pozive i pristup kućnoj mreži. Pametan televizor ne treba mešati sa internet TV-om , IPTV ili sa veb TV-om . Ovaj televizor prima sadržaj preko interneta, umesto tradicionalnih metoda (kablovski ili satelitski mada se interet prenosi ovim metodama).

Kod pametnih televizora operativni sistem je fabrički instaliran ili dostupan preko set-top box-a. Aplikacije koje koristi ovaj uređaj takođe se mogu preuzeti sa prodavnice aplikacija to je sličan način unošenja aplikacija kao kod pametnih telefona .

# data[].attributes.body
Naizmenična struja je fizička pojava protoka naelektrisanja kroz provodnik tako da ono povremeno menja smer kretanja. Specijalnu vrstu naizmenične struje čini periodična naizmenična struja. Kod periodične naizmenične struje se sve promene napona i jačine struje tokom vremena menjaju periodično.

Jednosmerna struja je protok naelektrisanja kroz provodnik samo u jednom smeru. Postoje dve vrste jednosmerne struje: ona kod koje se jačina i napon tokom vremena menjaju i ona kod koje je jačina struje tokom vremena konstantna. Jednosmerna struja kod koje se jačina struje tokom vremena menja naziva se promenjivom jednosmernom strujom, a ona kod koje se jačina struje tokom vremena ne menja nazivamo nepromenjivom ili konstantnom jednosmernom strujom.

# data[].attributes.body
Prekidač je jednostavni elektromehanički uređaj koji zatvara ili otvara strujno kolo. Sa time omogućuje ili onemogućuje tok struje, i kod jednostavnih sklopova, uključuje ili isključuje uređaj. Za razliku od tastera, ostvaruje trajan, a ne trenutan električni spoj.U elektronici, prekidačima se često nazivaju i druge elektronske komponente koje vrše ulogu prekidanja struje. Tako se može govoriti o tranzistoru, releju, ili elektronskoj cijevi kao prekidaču.Jednopolni prekidač: Osnovni tip prekidača. U osnovi, ima jednu žicu koja ulazi u prekidač i jednu koja iz njega izlazi.

Jednopolni preklopnik: Jedna žica ulazi u prekidač, a dve izlaze. Kada se bira uređaj koji kolo treba da uključi (na primer, zeleno svetio za dozvoljen ulaz ili crveno za zabranjen), koristi se ovaj preklopnik.

Dvopolni prekidač: Ima dve ulazne žice i dve izlazne. Koristi se za upravljanje dvama zasebnim kolima. Na primer, u jednom kolu mogu biti komponente koje rade na 5 volti a u drugom komponente koje rade na 12 volti. S ovim prekidačem, oba kola možete uključivati ili isključivati.

Dvopolni preklopnik: Dve žice ulaze u prekidač a četiri izlaze. Ovaj preklopnik ima tri položaja. U prvom, povezan je prvi par izlaznih žica. U drugom, nijedna od četiri izlazne žice nije povezana. U trećem, povezan je drugi par izlaznih žica. Ovaj tip prekidača se može koristiti za menjanje polariteta jednosmernog napona, na primer da bi se motor okretao u suprotnom smeru.

# data[].attributes.body
Elektromotor ili električni motor je električna mašina koja pretvara električnu energiju u mehaničku energiju. Obrnuti proces, pretvaranje mehaničke energije u električnu energiju, se vrši generatorom. Dve glavne vrste električnih motora su:

motor za jednosmernu struju (jednosmerni motor)

motor za naizmenične struje (naizmenični motor).

Većina elektromotora rade na principu elektromagnetne indukcije, ali postoje i motori koji koriste druge elektromehaničke fenomene, kao što su elektrostatička sila i piezoelektrični efekat. Fundamentalni princip na kom se zasnivaju elektromagnetski motori je mehanička sila koja deluje na provodnik kroz koji protiče električna struja i koji se nalazi u magnetskom polju. Ova sila je opisana Lorencovim zakonom i njen pravac je normalan na provodnik i magnetsko polje.

-

Ilustracija rada trofaznog naizmeničnog motora:

https://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B0%D1%82%D0%BE%D1%82%D0%B5%D0%BA%D0%B0:3phase-rmf-320x240-180fc.gif

# data[].attributes.body
•U prirodi postoje procesi toka energije mimo čovekovog delovanja ali itekako sa uticajem na njegov život. Nastaju kao direktna posledica dospele Sunčeve energije na Zemlju, u većini slučajeva. Međutim, zbog svog kretanja, oblika i nagnutosti ose rotacije, istovremeno površina planete ne dobija ravmnomernu količinu energije.

•Tome treba dodati i raznolikost reljefa čime se neki efekti povećavaju ili ublažavaju. Zbog toga se javlja razlika u temperaturi koja za posledicu ima kretanje vazduha-vetar.

•Ipak, to ne znači da u našoj zemlji ne postoje područja u kojima se energija vetra ne može iskoristiti. Naprotiv.

# data[].attributes.body
Solarne elektrane su uređaji koji koriste energiju sunca za proizvodnju električne energije. Ove elektrane koriste fotonaponske (PV) ploče ili solarnu tehnologiju za pretvaranje sunčevih zraka u električnu energiju. Ploče, koje su obično postavljene na krovovima zgrada ili na otvorenim površinama, sadrže materijale poput silicijuma koji apsorbuju sunčevu svetlost i pretvaraju je u struju.

Postoje različite vrste solarnih elektrana:

Fotonaponske elektrane koriste PV panele za direktnu pretvorbu svetlosti u električnu energiju.

Koncentrirane solarne elektrane koriste ogledala ili leće za fokusiranje sunčeve svetlosti na manju površinu i proizvodnju pare koja pokreće turbinu.

Solarne elektrane su ekološki prihvatljive jer koriste obnovljive izvore energije, smanjuju emisiju štetnih gasova i mogu pomoći u smanjenju troškova električne energije na dugoročnoj bazi.

# data[].attributes.headline
Elektrane koje koriste obnovljive izvore energije

# data[].attributes.subject
Elektrane koje koriste obnovljive izvore energije

# data[].attributes.body
Obnovljivi izvori energije predstavljaju trajne energetske izvore, cije se rezerve konstantno obnavljaju. Razvoj ovih izvora energije vazan je zato sto neobnovljivih izvora energije ima sve manje, a potreba za elektricnom energijom je sve veća. Takođe, ovi izvori energije imaju vrlo vaznu ulogu u smanjenju emisije ugljen-dioksida u atmosferu zivotne sredine.

# data[].attributes.body
Нуклеарна електрана је тип термоелектране у којој је извор топлоте нуклеарни реактор. Као и у свим конвенционалним термоелектранама, топлота добијена нуклеарном фисијом се користи да се добије водена пара која покреће парну турбину која је повезана са електричним генератором који производи електричну енергију. Међународна агенција за нуклеарну енергију је у свом извештају навела да је закључно са 16. јануаром 2013. на свету било 439 оперативних реактора у 31 држави.

# data[].attributes.body
Сијалично грло омогућује прикључивање  сијалице на ел. инсталацију.  Израђује се од бакелита, порцулана. Састоји се од горњег и доњег дела међусобно спојени  завртњем, са доње стране се уврће сијалица, а са горње се увлаче проводници. Прекидачи су електроинасталациони материјал који служи за укључивање и искључивање разних струјних кола. Микропрекидачи су прекидачи са полугом на притисак. Лаганим притиском на један крај полуге затвара се струјно коло, притиском на други крај полуге оно се прекида.

# data[].attributes.body
Bipolarni tranzistor je najčešći tip tranzistora, aktivna komponenta koja može da pojača ili prekida električne signale. Ovaj tranzistor ima tri izvoda (baza, kolektor i emiter), pomoću kojih se spaja u električno kolo. Na bazu se dovodi mala ulazna struja. Time se menja i jačina struje koja teče između kolektora i emitera.

Bipolarni tranzistori su građeni tako da dopiranjem čistog poluprovodnika nastaje struktura u kojoj se između dva područja istog tipa provodnosti nalazi područje suprotnog tipa provodnosti (N ili P). Zavisno od toga, moguća su dva tipa bipolarnih tranzistora koji se označavaju kao:

PNP (pozitivno-negativno-pozitivno)

NPN (negativno-pozitivno-negativno)

Bipolarni tranzistori su dobili svoje ime zato što su glavni nosioci naelektrisanja i elektroni i šupljine, za razliku od unipolarnih (tranzistora sa efektom polja) kod koga su nosioci naelektrisanja elektroni ili šupljine.Bipolarni tranzistori su prvi put napravljeni u Belovim laboratorijama u kojim je radila poznata hemicarka Ena Selimovic te su tridesetak godina su bili najbolje komponente za pravljenje diskretnih ili integrisanih kola.Bipolarni tranzistor se sastoji iz tri različito dopiranih poluprovodničkih delova: emiterskog, baznog i kolektorskog. Ovi deli su, redom, P tipa, N tipa i P tipa u PNP tranzistorima i N tipa, P tipa i N tipa u NPN. Svaki poluprovodni deo je priključen na izvod, propisno označen: emiter (E), baza (B) i kolektor(C).

# data[].attributes.headline
Електроенергетски систем

# data[].attributes.subject
Електроенергетски систем

# data[].attributes.body
Електрична енергија је један од облика енергије који се производи дејством електромагнетског поља на наелектрисање.

​Енергија у природи постоји у различитим  облицима : механичка, топлотна, светлосна, хемијска, електрична и нуклеарна. Човек најчешће користи топлотну, механичку и електричну енергију, па је често неопходно да се расположива енергија трансформише у потребан облик.

Закон о одржању енергије  гласи да се енергија не може Створити или уништити. Може се само претварати из једног облика у други.
У пракси се најчешће примењује електрична енергија. Лако се може користити на било ком месту и једноставно се трансформише у: механичку, топлотну, хемијску и енергију зрачења.
Електрична енергија може се директно, без посредне трансформације, добити из механичке, хемијске и светлосне енергије.

Електрична енергија се примењује  у индустрији, пољопривреди, рударству, саобраћају, домаћинству и др. областима. Помоћу ел енергије покрећу се мотори, топи се руда, секу се и заварују метали, осветљавају куће, улице и радне просторије, покрећу трамваји, тролејбуси, електрични возови, омогућује преношење вести, саопштења и друге информације путем телефона, интернета, радија и телевизије.

Предности електричне енергије  у односу на остале облике енергије су:

лако се преноси на велике удаљености од места производње до места потрошње и без великих губитака,

на месту потрошње се релативно једноставним уређајима претвара у све остале погодне облике енергије (нпр сијалица :. електрична у светлосну и теплотну, грејалица: електрична у топлотну, миксер: електрична умеханичку ...).

У неким областима је рационалније користити друге облике енергије (погонски мотор аутомобила користи бензин, у топланама се користи угаљ и др.).

Да би електрични пријемници (уређаји, справе, машине) могли да раде, морају бити прикључени на извор електричне енергије.

Неки електрични пријемници (код аутомобила, васионског брода, сијалица батеријске лампе) прикључени су за  извор електричне енергије  (акумлатори, сунчане батерије, галвански елементи, динама). Међутим, већина пријемника у индустрији, домаћинству, саобраћају и сл. прикључена је на заједничке изворе . ел енергије, који се налазе веома удаљени од њих, у  електранама . Овде је веза пријемника са извором следећа:

1. електроенергетско постројење  (електране) → место производње ел. ененергије →

2. преносна електрична мрежа  → повезује место производње са местом потрошње ел енергије -

3. Електрична инсталација  → Поставља се на место коришћења ел. енергије и омогућује укључивање и искључивање пријемника по потреби.

Електране и преносне електричне мреже су повезане у један јединствен  електроенергетски систем.

# data[].attributes.body
Osigurač je uređaj koji štiti od prejake struje u električnom kolu. Osigurači su obavezni delovi električnih kola i štite uređaja od kvara ili požara.

Prema načinu prekidanja strujnih kugova, osigurači se dele na topive i automatske. Osnovni deo topivog osigurača je kalibrisana žica od provovodnika male elektricne starosti (srebro ili bakar), koja se istopi nakon što intezitet struje pređe određenu granicu.

# data[].attributes.body
Проводници су електроинсталациони материјал који служи за преношење електричне енергије, израђују се од бакарне и алуминијумске жице које имају високу електричну проводљивост.

Проводници могу бити изоловани и неизоловани.

Изоловани проводници се употребљавају за електричне  инсталације, а неизоловани за ваздушну електричну мрежу и електрична  постројења и израђују се од алучела.

Изоловани проводници  могу бити једножилни, двожилни, трожилни, трожилни са гуменим плаштом, петожилни са плетеним плаштом, шестожилни са специјалном изолацијом.

Изоловани проводник чине: метална жица, изолација и заштитни слој. Метални део  може битипуног пресека или састављен из много танких жица.Неизоловани проводник може бити такође пуног пресека и или многожични.
Проводници за кућне инсталације израђени су најчешће од бакарне жице пуног пресека, изоловане гумом или пластиком разних боја.Плашт додатно штити проводнике.Подела каблова:

– једножилни (само један проводник)

– вишежилни (више проводника заједно)

Примена:
-Крути – зидне инсталације,
-Савитљиви – разни кућни каблови и каблови разних уређајаРазлика између једножилних и двожилних проводника лежи у броју жица које чине проводник.

1. Једножилни проводници:

Састоје се од једне жице.

Често су чврсти и користе се у ситуацијама где није потребна велика флексибилност, али где је важна стабилност сигнала и чврстина.

Обично се користе за стандардне електричне инсталације, као што су каблови у зидовима и другим фиксним применама.

2. Двожилни проводници:

Састоје се од две жице које су обично изоловане једна од друге.

Проводници су флексибилнији и користе се за пренос струје или сигнала између два различита места.

Често се користе у кућним апаратима, у аутомобилима и другим мобилним апликацијама где је потребна флексибилност.

Најчешће коришћени проводници зависе од примене:

За фиксне инсталације у кућама и зградама, најчешће се користе једножилни проводници.

За мобилне апликације, као што су каблови за телефоне, рачунаре или у аутомобилима, чешће се користе двожилни проводници јер су флексибилнији и лакши за манипулацијуТрожилни проводници се користе у различитим ситуацијама где је потребна додатна функционалност, као што је пренос напајања и сигнала са више жица. Најчешће се користе:

1. Електричне инсталације за напајање:

У домаћим и индустријским инсталацијама, где једна жица носи фазу (напојну струју), друга жица носи неутрални проводник, а трећа жица је земљишни проводник. Земљишни проводник је кључан за сигурност, јер штити од струјног удара.

2. Моторни каблови:

За повезивање мотора и других електричних уређаја који захтевају три жице – фазу, неутрални проводник и земљу. Ови проводници омогућавају безбедан рад мотора и других електричних система.

3. Тросистеми за сигнализацију:

Када се користе у сигналним системима или сигнализацији, трожилни проводници могу бити коришћени за пренос сигнала и истовремено обезбеђивање заштите путем земљишног проводника.

4. Грејни каблови:

У неким случајевима, трожилни проводници се користе за грејне каблове, где је потребно имати три различите жице за контролу температуре и безбедности.

Трожилни проводници су важни за обезбеђивање сигурности и ефикасности у електричним инсталацијама и опреми.

# data[].attributes.body
Gromobran je uređaj koji se koristi za zaštitu objekata od udara groma. Njegova glavna funkcija je da kanalizuje elektricitet koji nastaje pri udaru groma u zemlju, čime se sprečava oštećenje objekta. Gromobran se sastoji od metalnog vodiča (obično bakra ili aluminijuma) koji je povezan sa zemljom, i obično se postavlja na najvišoj tački zgrade ili objekta koji se štiti. Gromobran je dizajniran da usmeri energiju udara groma u zemlju, čime se minimiziraju potencijalna oštećenja na objektu ili opasnosti za ljude unutar objekta.

# data[].attributes.body
Transformator je električni uređaj koji transformiše energiju iz jednog kola u drugo posredstvom magnetne sprege, bez ikakvih pokretnih delova. Transformator se sastoji od dva (ili više) spregnuta namotaja ili jednog namotaja sa više izvoda i, u većini slučajeva, magnetnog jezgra koje koncentriše magnetni fluks. Naizmenična struja u jednom namotaju će indukovati struju u drugim namotajima.

Jezgro se izgrađuje od tankih izolovanih dinamo limova koji su spojeni u jednu celinu. U zavisnosti od broja navojaka na primaru i sekundaru transformatori mogu biti jednofazni (monofazni) i trofazni.

Transformatori koji se nalaze blizu elektrana nazivaju se uzlazni transformatori, a oni koji se nalaze blizu potrošača nazivaju se silazni transformatori.

Dalekovodi čine distributivno-prenosnu mrežu elektroenergetskog sistema. Provodnici su pletena užad, izrađena od bakra ili aluminijuma sa jezgrom od čelika.

# data[].attributes.body
-RAM ili radna memorija neizbežan je deo svakog računara.

-Cipser jeste deo ma matičnoj ploči koji predstavlja raskrsnicu puteva preko kojih procesor komunicira sa ostatkom računara.

-Matična ploča je deo računara koji veže sve komponente na njoj te omogućava komunikaciju između raznih delova u računaru, praktično matična ploča je dom za ostale komponente. Od matične ploče mnogo toga zavisi, matična ploča direktno utiče na performanse računara shodno mogućnostima njenog čipseta, socketa i same izvedbe matične ploče ona podržava ili ne podržava različite vrste procesora. Po dodacima ugrađenim u matične ploče imamo one osnovne i druge.

-Socket: Socket određuje koju vrstu procesor možemo udjenuti u matičnu ploču. Zadnji univerzalni socket koji su podržavali svi proizvođači procesora za PC kompjutere je bio socket 7.

-Southbridge: Southbridge je sporiji od Northbridge-a te sve informacije iz CPU-a idu prvo preko Northbridge-a pa tek onda na Southbridge koji je sabirnicama spojen na PCI, USB, zvučni čip, SATA i PATA konektore itd.

# data[].attributes.body
Zašto je važan?

✅ Omogućava brzo pokretanje programa i multitasking
✅ Više RAM-a znači bolje performanse (posebno za igrice, editovanje videa i rad s podacima)
✅ Premalo RAM-a usporava sistem jer koristi sporiji disk

Kako odabrati RAM?

🔹 Kapacitet – 8 GB za osnovne zadatke, 16+ GB za zahtevnije procese
🔹 Brzina – Izražava se u MHz (npr. 3200 MHz), veća brzina = bolji rad
🔹 Kompatibilnost – Proveriti podršku matične ploče (DDR4 ili DDR5) radili:Mateja,Ivan,David.

# data[].attributes.attachment_caption
Хидроелектрана

# data[].attributes.headline
Хидроелектране

# data[].attributes.subject
Хидроелектране

# data[].attributes.body
Хидроелектрана или хидроцентрала је електрично постројење за производњу електричне енергије са погоном на воду. Текућа вода обрће својом кинетичком енергијом хидрауличну турбину, која је повезана са електричном машином - генератором електричне енергије.

Овај вид електрана се гради на местима где постоји довољно текуће воде у смислу количине и висинске разлике. Снага хидроелектране је сразмерна количини воде и висинској разлици. Зато се бирају водотокови са великим протоком воде или планинске реке са мањим током, али великим падовима.

Има више врста енергија:

Акумулациона хидроелектрана, која се прави преграђивањем реке и заустављањем тока

Реверзибилна хидроелектрана је слична по конструкцији акумулационој хидроелектрани, али има велике пумпе које у време мање потрошње струје враћају воду у акумулационо језеро, док у време несташице енергије пуштају воду из акумулације и производе струју у ситуацији када је потребнија и скупља

Проточна хидроелектрана има малу висинску разлику испред и иза места захватања воде тако да не користи потенцијалну енергију разлике нивоа већ само кинетичку енергију коју поседује водени ток.

Хидроенергија представља конвенционалан обновљиви извор енергије, који се вековима користи за добијање механичке, а већ дуже од сто година и електричне енергије. Пре него што је комерцијална електрична енергија постала широко доступна, енергија воде се користила за наводњавање и погон разних машина, попут воденица, машина у текстилној индустрији, пилана, лучких дизалица или дизала.

# data[].attributes.headline
ELEKTROINSTALACIONI MATERIJALI I PRIBOR, TEHNIKA  I TEHNOLOGIJA 

# data[].attributes.subject
ELEKTROINSTALACIONI MATERIJALI I PRIBOR, TEHNIKA  I TEHNOLOGIJA 

# data[].attributes.body
Електроинсталациони материјали користе  се за довођење и безбедну употребу електричне струје код кућних инсталација. То су:

проводници

осигурачи

прекидачи

утикачи

утичнице

сијалична грла

електрично бројило

уклопни сат и др.

​
У електроинсталациони прибор убрајају се:

инсталационе цеви и кутије

спојнице

држачи проводника и сл.

У стандардни електроинсталациони материјал и прибор спадају: проводници, инсталационе цеви и кутије, сијалице и сијалична грала, прекидачи, прикључнице, утикачи, осигурачи, грејна тела, трмостати, електрична бројила.

# data[].attributes.body
Šta je veštačka inteligencija (AI)?

Veštačka inteligencija (AI) je grana računarskih nauka koja omogućava mašinama da „misle“, uče i donose odluke slično ljudima. Koristi algoritme i velike količine podataka za rešavanje problema, prepoznavanje obrazaca i automatizaciju zadataka.

ZANIMLJIVOST

Prvi koji je uveo pojam vestacke inteligencije bio je americki naucnik John makarti on je 1956. definisao vestacku inteligenciju kao nauku i inzenjering za proizvodu inteligentih masina.

Prednosti i izazovi AI

✔️ Brža obrada podataka i automatizacija poslova
✔️ Poboljšanje efikasnosti u industriji i medicini
❌ Može zameniti ljudske poslove
❌ Etička pitanja i privatnost podataka

Radili: Ivan, Mateja, David.

# data[].attributes.body
RAM memorija ili radna memorija neizbezan je deo svakog racunara.Ram oznacava vrstu memorije koja je direktno adresibilna i njenom sadrzaju se moze pristupiti po proizvodnoj lokaciji,a ne samo redom.RAM dozvoljava da se podaci uzimaju direktno u nasumicnom redosledu.Kod drugih medijuma,poput tvrdih diskova,CD-ova,DVD-ova i magnetnih traka,kao i primitivnih tipova memorija poput dobos memorije,podaci se zapisuju u predodredjenom redu,uzastopno,zbog toga,vreme pristupanja datoj lokaciji variva zavisna od fizicke lokacije.

SARA,OLIVER,VIKTOR

# data[].attributes.headline
Primena Vestacke Inteligencije u Poljoprivredi

# data[].attributes.subject
Primena Vestacke Inteligencije u Poljoprivredi

# data[].attributes.body
Vestacka Inteligencija (AI)

Veštačka inteligencija u poljoprivredi 🌱🤖

AI revolucionizuje poljoprivredu povećavajući efikasnost, smanjujući troškove i poboljšavajući prinose.Veštačka i

AI revolucionizuje poljoprivredu povećavajući efikasnost, smanjujući troškove i poboljšavajući prinose.

Precizna Poljoprivreda.

AI analizira podatke sa senzora i dronova kako bi optimizao vode i djubriva.

AI se koristi u poljoprivredi radi brzeg i Boljeg rada

Prednosti AI-a U Poljoprivredi

-Veci Prinos uz manje rada

-Brza detekcija stetocina i bolesti.

-Manji troskovi proizvodnje.

Lose Stvari u vezi AI-a u Poljoprivredi.

-Ljudi gube posao.

-Moguc kvar masina.

Radili: Ivan, Mateja, David.

# data[].attributes.body
1. Pametni asistenti – AI se koristi u uređajima poput Amazon Alexa, Google Assistant ili Apple Siri, koji omogućavaju glasovno upravljanje različitim funkcijama u kući (osvetljenje, temperatura, muzika, uređaji, sigurnosni sistemi, itd.).

2. Pametni termostati – Uređaji kao što je Nest koriste AI kako bi učili o vašim navikama i podešavali temperaturu u kući u skladu s vašim životnim stilom, čime se štedi energija i povećava udobnost.

3. Sigurnosni sistemi – AI omogućava naprednu analizu video nadzora, prepoznavanje lica i prepoznavanje sumnjivih aktivnosti. Kamere sa veštačkom inteligencijom mogu da obaveste vlasnike o potencijalnim opasnostima ili provalama.

4. Automatsko upravljanje osvetljenjem – AI može analizirati obrasce ponašanja i automatski upravljati osvetljenjem u prostoru, smanjujući potrošnju energije i povećavajući sigurnost.

5. Pametni uređaji – AI omogućava uređajima kao što su pametni frižideri, veš mašine ili usisivači da obavljaju zadatke efikasnije. Na primer, pametni frižider može pratiti stanje hrane i obavestiti vlasnika kada nešto treba kupiti, dok pametni usisivači mogu samostalno mapirati prostor i obavljati čišćenje.

6. Personalizacija – AI može učiti o preferencijama korisnika, poput omiljenih temperatura, osvetljenja, muzike ili rasporeda aktivnosti, i prilagođavati funkcije doma prema tim navikama.

7. Energetska efikasnost – AI može analizirati potrošnju energije i optimizovati je, kako bi se smanjili troškovi i negativan uticaj na životnu sredinu. Na primer, pametni uređaji mogu se isključivati kada se ne koriste ili se podešavati u zavisnosti od dnevnog ritma korisnika.

8. Upravljanje zdravljem – AI može biti korišćen u uređajima za praćenje zdravlja, poput pametnih narukvica ili termometara, koji pomažu u praćenju vitalnih znakova, što može biti korisno za starije osobe ili one sa specifičnim zdravstvenim potrebama.

Ove tehnologije čine život u domu lakšim, efikasnijim i sigurnijim, dok ujedno omogućavaju i veću kontrolu nad različitim aspektima života. Kroz dalji razvoj, očekuje se da će veštačka inteligencija igrati još važniju ulogu u oblikovanju budućnosti pametnih kuća.

# data[].attributes.body
Eduardo mikrokontrolenska ploca predstavla mali racunar koji se moze gramirati i koji u sebi sadrzi integrisan mikroprocesor memoriju,digitalne i analogne i komunikacione cklopove (interfejs)i dr.

# data[].attributes.body
Keramički materijali su grupa materijala poznatih po visokoj tvrdoći, otpornosti na visoke temperature i hemijskoj stabilnosti. Koriste se u mnogim industrijama, uključujući elektroniku, građevinu, avijaciju i medicinu.

Glavne karakteristike keramike su:

Tvrdoća: Otpornost na habanje.

Otpornost na visoke temperature: Idealni su za ekstremne uslove.

Električna izolacija: Ne provode elektricitet.

Hemijska stabilnost: Otpornost na koroziju.

Vrste keramičkih materijala uključuju sinteznu keramiku (porcelan, pločice), strukturalnu keramiku (komponente mašina), biokeramiku (implantate) i kompozitne materijale.

# data[].attributes.body
Keramički proizvodi se dobijaju od gline, koja je osnovni materijal. Glina se obrađuje, oblikuje i zatim peče na visokim temperaturama u peći.Razlika između betona i armiranog betona je u tome što je armirani beton beton ojačan čeličnim armaturama, obično čeličnim šipkama ili mrežama. Beton sam po sebi je veoma jak na pritisak, ali nije otporan na vuču (napetost), zbog čega može lako da se puca ili lomi pod određenim opterećenjem. Armatura, s druge strane, preuzima te napetosti, jer čelik je vrlo jak na vuču. Zajedno, beton i čelik čine kompozitni materijal koji je otporan i na pritisak i na vuču.Mešanjem kreča, peska i vode dobija se malt. Malt je građevinski materijal koji se koristi za spajanje kamenih, betonskih ili opečnih blokova. Kreč je osnovni sastojak koji u kombinaciji sa peskom i vodom stvara pastu koja se koristi za lepljenje materijala i stvaranje čvrste veze između njih.

Međutim, ako se koristi u velikim količinama i podvrgne pečenju (na visokoj temperaturi), kreč se može pretvoriti u krečnjak, koji je još jedan građevinski materijal. Ali u osnovi, mešanjem kreča, peska i vode dobijamo malt.Toplinska izolacija zidova, plafona i poda: Dobar sloj termoizolacije na spoljnim zidovima i podovima može značajno smanjiti gubitak toplote tokom zime i zadržati hladnoću tokom leta.

Izolacija prozora i vrata: Ugradi energetski efikasne prozore sa dvostrukim ili troslojim staklima i osiguraj da su vrata dobro zaptivena. Zaptivke na prozorima i vratima sprečavaju prodor hladnog vazduha ili izlazak toplog.

2. Grejanje i hlađenje

Centralno grejanje i klima uređaji: Koristi centralno grejanje u kombinaciji sa klima uređajem koji ima funkciju grejanja i hlađenja. Moderni uređaji obično imaju opciju da održavaju konstantnu temperaturu, što može biti korisno tokom cele godine.

Podno grejanje: Ako imaš mogućnost, podno grejanje može biti veoma efikasno jer ravnomerno distribuira toplotu u prostorijama i stvara prijatnu atmosferu bez potrebe za velikim temperaturnim oscilacijama.

Zeleni sistemi: Ako je moguće, razmisli o instalaciji sistema kao što je geotermalno grejanje koje koristi prirodnu temperaturu zemlje za efikasno grejanje i hlađenje.

3. Pravilno korišćenje zavisa i roletni

Zimi možeš koristiti debele zavese koje zadržavaju toplotu, dok leti povlačenjem roletni ili zavesa možeš sprečiti prekomerno zagrevanje prostora od sunca. Na taj način možeš održavati optimalnu temperaturu bez prekomernih oscilacija.

4. Ugradnja ventilacije sa rekuperacijom

Ako je tvoj stan dobro izolovan, ugradnja sistema za ventilaciju sa rekuperacijom (povrat energije) može pomoći da se održi stabilna temperatura i kvalitet vazduha, bez gubitka toplote ili hladnoće.

5. Pametni termostati i automatski sistemi

Ugradi pametni termostat koji automatski podešava temperaturu prema tvojoj želji i vremenskim uslovima. Termostati mogu biti povezani sa uređajima za grejanje i hlađenje, kako bi održavali željenu temperaturu u stanu bez potrebe za stalnim ručnim podešavanjima.

6. Korišćenje reflektujućih materijala

Ako tvoj stan ima puno sunčevih zraka tokom leta, razmisli o ugradnji reflektujućih materijala ili boja na spoljnim zidovima, što može smanjiti količinu toplote koja ulazi u stan.

7. Zeleni elementi u stanu

Biljke u stanu mogu pomoći u regulaciji temperature, jer tokom letnjih meseci mogu prirodno doprineti sniženju temperature, dok zimi mogu povećati vlažnost vazduha i smanjiti potrebu za grejanjem.

Kombinovanjem ovih mera možeš stvoriti stabilan temperaturni ambijent tokom svih sezona, bez velikih oscilacija. Na duže staze, ulaganje u efikasne sisteme može značajno smanjiti troškove energije, dok istovremeno poboljšava udobnost.Pločice se koriste na zidovima i podovima u kupatilu zbog njihove otpornosti na vlagu i lakoće u održavanju. Često se postavljaju u tuš kabinama, oko WC-a, umivaonika, ali i na podu.

brankica tamajka tanja dudok popovic lazar

# data[].attributes.headline
Изолациони материјали

# data[].attributes.subject
Изолациони материјали

# data[].attributes.body
Izolacioni materijali su materijali koji se koriste za smanjenje prenosa toplote, zvuka, vibracija ili elektromagnetnih talasa kroz građevinske strukture, mašine ili druge sisteme. U zavisnosti od vrste izolacije koja je potrebna, izbor materijala može se značajno promeniti. Evo nekoliko vrsta izolacionih materijala:

1. Toplotna izolacija:

Stiropor (EPS): Ekstrudirani polistiren je lagan, jeftin i efikasan materijal koji se često koristi za termoizolaciju zidova, podova i krova.

Mineralna vuna: Obuhvata staklenu vunu i kamenu vunu, a koristi se za termoizolaciju, ali i zvučnu izolaciju. Ovaj materijal je otporan na vatru.

Polistirenska pena (XPS): Koristi se u industriji i građevinskoj industriji, često za izolaciju temelja, podruma ili krova.

Prirodna vlakna (konoplja, ovsenje vlakno, celuloza): Ekološki prihvatljivi materijali koji pružaju dobru toplotnu izolaciju i koriste se u održivim građevinskim praksama.

2. Zvučna izolacija:

Zvučno izolovane ploče: Mogu biti od različitih materijala, poput gipsa, gume, plute, staklenih vlakana ili specijalnih kompozita, koji sprečavaju širenje zvučnih talasa kroz zidove, plafone i podove.

Akrilne ploče: Koriste se za smanjenje prenosa zvuka u industriji i komercijalnim prostorima.

3. Električna izolacija:

Guma i plastika: Ovi materijali se koriste za izolaciju žica i kablova u električnim sistemima.

Keramičke i staklene materije: Koriste se u industriji za visokotemperaturnu izolaciju.

Izolacija je ključna za smanjenje gubitaka energije, poboljšanje udobnosti u unutrašnjim prostorima, smanjenje buke i zaštitu od različitih spoljnih faktora. U današnjoj građevinskoj industriji, izbor materijala zavisi od vrste objekta, lokalnih klimatskih uslova i energetske efikasnosti.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
Изолациони материјали

# data[].attributes.headline
Građevinski materijali podela materijala prema nameni

# data[].attributes.subject
Građevinski materijali podela materijala prema nameni

# data[].attributes.body
Građevinski materijali su svi oni materijali koji se prema određenim standardima mogu koristiti u građevinstvu. Danas postoji veliki broj različitih vrsta građevinskih materijala.

Potrebno je da poznajemo njihova svojstva.

postoje četiri osnovna svojstva materijala i to su: fizička, mehanička, hemijska i tehnološka.

Razlikuju se: spoljašnim izgledom, sjaju, bojom, gustinom... Hemijska svojstva odnose se na ponašanje materijala izazvano hemijskim uticajem i na otpornost prema koroziji. Mehanička svojstva pokazuju kako se materijal ponaša pod nekim opterećenjem i određuju se ispitivanjem na tvrdoću, elastičnost, plastičnost... Prema nameni mogu biti: konstruktivni (drvo, metali, beton...), vezni (kreč, gips i cement), materijali za oblaganje (parket, laminat, lamperija,tapete...) i izolacioni (stiropor, stirodu i materijali na bazi smola).

Radili: Lazar Hrstov, Luka Vukotić

# data[].attributes.body
*Konstruktivni materijali se koriste se za konstrukciju masina, alata i uredjaja.

Njihova funkcija da prenose opterecenja, pruzaju stabilnost i trajnost konstrukcijama u kojima se pripremaju.

Dele se na: metali i legure, polimeri (plastika)

keramika, kompozitni materijali.

Konstrukrivni materijali su kljucni za razvoj modernih tehnologija i industrije.

*Metali spadaju u grupu vestackih materijala,a dobiaju se preradom ruda.

*Tehnicki kamen upotrebljava se u obradjenom ili ne obradjenom stanju a moze se koristiti kao agregat(granulat)

*Konstruktivni materijali koriste se za izradu konstruktivnih elementa gradjevinskog objekta i to su:

*TEMELJ

*ZIDOVI

*STUBOVI

*GREDE

*STEPENJICE

*KROV.

# data[].attributes.headline
Метални Материјали

# data[].attributes.subject
Метални Материјали

# data[].attributes.body
МЕТАЛНИ МАТЕРИЈАЛИ🚗🛩

Метали и нјихове легуре најважнији су материјали у машинској индустрији.

ИНДУСТРИЈСКА ПРОИЗВОДНЈА

У индустријској производнји најчешће се користе легуре.

ЛЕГУРЕ

Легуре настају мешанјем два елемента или више елемената од којих је најманје један метал.

ГВОЖЂЕ

Гвожђе(Фе) и нјегове легуре спадају у најважније материјале који се користе у машинској индустрији, чисто гвожђе не користи се као материјал у машинству већ се користи нјегова легура.

Легура - мешавина или више елемената

кокс - врста углја која која у себи садржи велики проценат углјеника🎉

Радио: Матеја

# data[].attributes.body
Vezivni materijali su praškasti materijali koji u dodiru sa vazduhom ili vodom očvrsnu. --*Kreč (kalk, vapno, japno) јe građevinski i građevinsko-vezivni materijal. Kreč se smatra najstarijim vezivom. postoje dve vrste kreča: živi ili negašeni i gašeni kreč. Živi kreč dobija se pečenjam prirodnog krečnjaskog kamena na visokim temperaturama (1.000-1.200°C).

Gašni kreč dobija se gašenjem živog kreča.

*Gips je vezivni materijal koji pomešan sa vodom ovrsne na vazduhu. Dobija se pečenjem gipsanog kamena, cadre na temperaturi od 170 do 180°C, a najviše se koristi za obradu unutrašnjih površina zidova.

*Cement je vezivo koje se dobije tako što se mešavina krečnjaka i gline melje a zatipeče na temperaturi od 1.350 do 1.450°C. Kada se cement ohladi, dodaju muse razni dodaci, u zavisnosti od namere

Radili: Andrej Kolar, Vlada Milošev, Ilija Stankov

# data[].attributes.body
Čelici (ugljenični, legirani, nerđajući): Čelici su najčešće korišćeni materijali u mašinstvu zbog svoje čvrstoće, dugotrajnosti i obradivosti. Nerđajući čelik je otporan na koroziju.

Aluminijum: Lagan materijal sa dobrom otpornošću na koroziju, koristi se za izradu delova koji zahtevaju manju masu.

Bakar i legure: Koriste se za izradu komponenti sa dobrim električnim i termalnim svojstvima.

Titanijum: Koristi se za specijalizovane primene koje zahtevaju visoku čvrstoću i otpornost na visoke temperature.

2. Plastika i polimeri

Termoplastika (npr. polietilen, polipropilen, PVC): Lako se obrađuju, a koriste se za delove koji moraju biti otporni na hemikalije, vlagu ili koje je potrebno lako oblikovati.

Termosetni polimeri (npr. epoksidne smole, fenolne smole): Postavljaju se u kalupe i stvrdnjavaju pod visokim temperaturama i pritiscima.

Kompozitni materijali: Kombinacija plastike i vlakana (npr. staklena vlakna) koja daje visok odnos snage i mase.

3. Keramika

Keramički materijali: Otporni su na visoke temperature i koroziju, koriste se u aplikacijama kao što su brzi motori, turbinski delovi i termalne zaštite.

Staklo: Koristi se u specifičnim industrijama (npr. optičke komponente) i često se kombinuje sa drugim materijalima za poboljšanje svojstava.

4. Kompozitni materijali

Ojačani kompoziti: Sastavljeni od dva ili više materijala različitih osobina. Na primer, kompozitne ploče sa staklenim vlaknima (glasfibr) koriste se u automobilskoj industriji i za proizvodnju lakih konstrukcija.

5. Sintetičke smole

Koriste se za stvaranje preciznih i malih delova sa visokim stepenom obradivosti, kao što su specijalizovani zupčanici i matice.

6. Specijalni materijali

Superlegure: Koriste se u visokotemperaturnim primenama, kao što su u motorima aviona ili turbinskim komorama.

Pametni materijali: Materijali koji mogu promeniti svoja svojstva u odgovoru na spoljašnje stimuluse, kao što su temperaturne promene ili električni napon.

Izbor odgovarajućeg materijala zavisi od specifičnih zahteva proizvoda i njegovih funkcija, kao što su nosivost, izdržljivost, otpor na habanje, temperatura ili čak estetika.

DAVID,VIKTOR

# data[].attributes.body
*Niskogradnja se bavi projektovanjem i izgradnjom objekata koji se nalaze na površini zemljhe ili delom ispod nje.

*Evo nekoliko glavnih oblasti niskogradnje:

1. Putevi i saobraćajnice - izgradnja i održavanje puteva, autoputeva, pešačkih staza, biciklističkih staza i parkinga.

2. Mostovi i nadvožnjaci - konstrukcija mostova, potpornih zidova i drugih objekata koji omogućavaju kretanje saobraćaja preko prepreka poput reka ili drugih puteva.

3. Vodovod i kanalizacija - izgradnja sistema za snabdevanje vodom i odvodnju otpadnih voda, uključujući čiste vodovodne cevi, kanalizacione mreže, fabrike za prečišćavanje i bunare.

4. Elektroenergetska infrastruktura - izgradnja i održavanje energetskih mreža, kablova i trafostanica.

5. Pruga i železnica - izgradnja železničkih pruga, stajališta, terminala i infrastrukturnih objekata za prevoz putnika i tereta.

6. Urbanističke i infrastrukturne komponente - izgradnja naselja, parkova, drenažnih sistema, kao i izgradnja objekata za upravljanje otpadom.

Niskogradnja je profesionalna inženjerska disciplina koja se bavi projektovanjem, izgradnjom i održavanjem fizičkog i prirodno izgrađenog okruženja, uključujući javne radove kao što su putevi, mostovi, kanali, brane, aerodromi, kanalizacioni sistemi, cevovodi, i železnice.[

# data[].attributes.headline
mere za racionalno i bezbedno korišćenje toplotne energije

# data[].attributes.subject
mere za racionalno i bezbedno korišćenje toplotne energije

# data[].attributes.body
У једном стамбеном објекту, кући или згради могу се изоловати сви његови делови – од подова, зиУ грађевинарству се користе две врсте подних облога – хладне (плочице, камен) и топле (паркет, ламинат, бродски под и др.).

Међуспратне конструкције у зградама, поред топлотне изолације, морају имати и добру звучну изолацију. Због тoгa се oвe двe изoлaциjе кoмбинуjу у jeдну.Сунчева енергија тј.соларна енергија припада групи обновљивих извора енергије.

У грађевинарству постоје два начина искоришћења соларне енергије: активно и пасивно.

# data[].attributes.body
Visokogradnja se odnosi na građevinske projekte koji podrazumevaju izgradnju višespratnih objekata, kao što su stambene zgrade, komercijalne zgrade, poslovne zgrade i neboderi. Ovi objekti obično imaju više od četiri sprata, a njihova gradnja zahteva specifične tehnike, materijale i inženjerske pristupe.

1. Osnovne karakteristike visokogradnje:

Visina objekta: Zgrade sa više od četiri sprata.

Upotreba: Stambeni, poslovni, komercijalni objekti.

Tehnička kompleksnost: Potrebna je

visok nivo tehničkog znanja u vezi sa strukturom, stabilnošću i sigurnošću objekta.

2. Tehnologije i materijali:

Beton i čelik kao osnovni materijali za konstrukciju.

Betonske ploče i montažni sistemi koji omogućavaju bržu izgradnju.

Fasade i stakleni materijali koji omogućavaju estetski privlačan izgled.

Radili su: Luka Vukotic i Lazar Hristov

# data[].attributes.headline
Mere za racionalno i bezvedno korišćenje toplotne energije

# data[].attributes.subject
Mere za racionalno i bezvedno korišćenje toplotne energije

# data[].attributes.body
Међуспратне конструкције у зградама, поред топлотне изолације, морају имати и добру звучну изолацију. Због тoгa се oвe двe изoлaциjе кoмбинуjу у jeднуХидроизолација на међуспратним конструкцијама изводи се само у просторијама које имају мокри чвор (купатила и кухиње)..Зидови се могу изоловати у току градње .,

# data[].attributes.body
Zašto je važan?

✅ Omogućava brzo pokretanje programa i multitasking
✅ Više RAM-a znači bolje performanse (posebno za igrice, editovanje videa i rad s podacima)
✅ Premalo RAM-a usporava sistem jer koristi sporiji disk

Kako odabrati RAM?

🔹 Kapacitet – 8 GB za osnovne zadatke, 16+ GB za zahtevnije procese
🔹 Brzina – Izražava se u MHz (npr. 3200 MHz), veća brzina = bolji rad
🔹 Kompatibilnost – Proveriti podršku matične ploče (DDR4 ili DDR5)

# data[].attributes.body
Hidrogradnja je grana građevinske inženjerske struke koja se bavi projektovanjem, izgradnjom i održavanjem objekata za upravljanje vodama. Obuhvata projekte kao što su brane, hidroelektrane, sistemi za navodnjavanje, zaštitu od poplava i vodosnabdevanje.

Najvažniji ciljevi hidrogradnje uključuju:

Izgradnju brana i akumulacija za skladištenje i kontrolu vode.

Proizvodnju energije putem hidroelektrana.

Navodnjavanje poljoprivrednih površina.

Zaštitu od poplava kroz regulaciju

reka i izgradnju nasipa.

Upravljanje otpadnim vodama i vodosnabdevanje.

Projekti hidrogradnje imaju veliki uticaj na životnu sredinu i zahtevaju pažljivo planiranje i implementaciju.

# data[].attributes.body
Sistemi gradnje u gradjevinarstvu podrazumevaju izbor i raspored elemenata, zidova i stubova u konstruktivnih zgrade. Razlikujemo nekoliko konstruktivnih sistema građenja:

sistemi sa zidovima (masivni sistem gradnje)

sistem sa stubovima (skeletni sistem gradnje)

sistem sa zidovima i stubovima (mešoviti sistem gradnje)

U masivnom sistemu gradnje ploča oslanja na zidove koji primaju o pterećenje i prenose ga na temelj i građevinsko tlo. Masivni zidovi mogu biti napravljeni od različitih materijala kao što su drvo, kamen, beton, cigla i blok.

Skeletna gradnja (nem. Fachwerk), način gradnje u kojoj su vanjski i unutarnji zidovi izrađeni od drvenih okvira, a prostor između njih ispunjen različitim građevinskim materijalima, od cigle i žbuke do pletera s ilovačom.[1] Vodoravno postavljeni trupci, ojačani dijagonalama nose teret krova ostavljajući zidove bez nosive uloge.

U nemačkoj postoji put skeletne gradnje, duga 3 000 kilometara, koja prolazi kroz šest saveznih država s tradicijom takve gradnje.

radili: Andrej Kolar i Vlada Milošev

# data[].attributes.body
Najstarija elektrana koja koristi energiju plime i oseke je La Rance u Francuskoj. Ova hidroelektrana počela je sa radom 1966. godine i koristi snagu plimskih tokova da bi proizvodila električnu energiju. La Rance se nalazi na severoistočnoj obali Bretanje, na ušću reke Rance u more. To je jedna od najpoznatijih i najvažnijih elektrana ovog tipa, koja i dalje funkcioniše i proizvodi energiju.Elektrana La Rance se nalazi na reci Rance, koja se uliva u more u Bretanji, na severoistočnoj obali Francuske. Ova reka je specifična po tome što ima velike razlike u nivou vode zbog plimskih i osečnih promena, što omogućava efikasno korišćenje energije plime i oseke.

# data[].attributes.body
Kompozitni materijali su materijali koji se sastoje od dve ili više različite komponente koje zadržavaju svoje fizičke osobine, ali se kombinuju kako bi stvorile materijal sa novim, poboljšanim osobinama u odnosu na pojedinačne komponente. Obično se kombinuju dva osnovna tipa materijala: osnovna matrica (koja može biti polimer, metal ili keramika) i ojačavajući materijal (kao što je staklena vlakna, ugljenična vlakna ili metalne komponente). Ovaj sastav omogućava kompozitima da imaju bolju čvrstoću, manju težinu, otpornost na koroziju i druge prednosti u odnosu na tradicionalne materijale.

Na primer, u automobilskoj ili vazduhoplovnoj industriji često se koriste kompozitni materijali, poput onih koji kombinuju ugljenična vlakna sa polimerima, jer su lagani, ali izuzetno čvrsti.

Kompozitni materijali se primenjuju u mnogim industrijama, uključujući građevinu, automobilske i vazduhoplovne industrije, sportsku opremu, elektroniku, i mnoge druge.kompozitni su u osnovi kombinacija vlakana i osnovnog materijala.Vlakana mogu biti staklena,ugljenicna i kevler,a osnovni materijali su metal,keramika,polimer.

# data[].attributes.headline
Керамички материјали

# data[].attributes.subject
Керамички материјали

# data[].attributes.body
карамички материјали почели су висе да се користи у другој половини xx веке.Они могу да издрже високе тепетуре,отпорни су на хабамје и хемиске дејства,добри су излатори електричне енергије,имају велику тврдођу,али, су веома крати.

Могу се поделите на традицијалну и инженјерску керамику.Традициоална керамика користи се за израду опека,црепова,санитарне и украсне елементе,процелан,брусне плоче и украсне елементе,порцелан,брусне плоче и папир,ватросталне материјале.Инжењерска керамика користи се за израду компоненти гасних турбина полупроводника изолатора грејних тела делова резних алата ,керамички плочица кочионог система и свећица код аутомобила.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
керамички материјали

# data[].attributes.body
Grafička karta je komponenta računara koja je odgovorna za generisanje slike na ekranu. Njena osnovna funkcija je da interpretira podatke i crta slike, video sadržaj i grafiku u realnom vremenu. Za razliku od centralnog procesora , grafička karta je specijalizovana za izvođenje paralelnih proračuna, što je čini idealnom za rad sa grafikom, ali i za zadatke poput mašinskog učenja i naučnih Grafičke kartice koriste specijalizovanu memoriju, VRAM, koja je optimizovana za brzu obradu i pristup podacima vezanim za grafiku. VRAM je ključan za rad sa velikim teksturama, kompleksnim 3D modelima i visokim rezolucijama. Kada računar ili konzola pokušava da prikaže sliku visoke rezolucije , potrebna je velika količina VRAM-a da bi se sve te informacije obradile bez usporavanja.NVIDIA je jedan od lidera u industriji grafičkih kartica, poznata po svojoj seriji GeForce kartica, koja je popularna među gejmerima i entuzijastima. Osim toga, NVIDIA proizvodi i profesionalne grafičke kartice kroz serije Quadro (sada zamenjene sa RTX A serijom) i Tesla za data centre i AI proračune.

NVIDIA je takođe pionir u razvoju tehnologije Ray Tracing i uvođenju DLSS (Deep Learning Super Sampling), koji koriste veštačku inteligenciju kako bi poboljšali grafičke performanse i kvalitet u video igrama. Njihove najnovije kartice, kao što je serija RTX 40 ( donose značajna poboljšanja u pogledu performansi i vizuelnih efekata.

2. AMD (Advanced Micro Devices)

AMD je najpoznatiji konkurent NVIDIJI i nudi grafičke kartice pod markom Radeon. Njihove RX 7000 serije, zasnovane na arhitekturi RDNA 3, donose značajne inovacije, uključujući podršku za Ray Tracing i FidelityFX Super Resolution (FSR), koji je odgovor na NVIDIA-in DLSS.

AMD je poznat po tome što pruža dobar odnos cena i performansi, često nudeći konkurentne opcije u nižim i srednjim cenovnim razredima. Takođe, AMD-ove kartice rade veoma dobro u kombinaciji sa njihovim procesorima, jer omogućavaju bolju integraciju kroz Ryzen CPU-ove, pa je ovo popularna opcija za ljubitelje "build-it-yourself" računara.

3. Intel

Intel je tradicionalno poznat po proizvodnji procesora, ali u poslednje vreme ulazi na tržište grafičkih kartica sa svojom serijom Arc. Iako Intel nije još uvek stekao toliku popularnost kao NVIDIA i AMD u svetu desktop grafičkih kartica, njihove Arc A kartice se polako pojavljuju na tržištu, a Intel cilja na konkurenciju u segmentu mid-range kartica za gaming i profesionalne korisnike.

Intel se takođe fokusira na integrisane grafičke kartice, koje su postale mnogo moćnije u novijim Alder Lake i Raptor Lake procesorima.

# data[].attributes.body
Obeležavanje i kontrola predstavljaju ključne komponente u mnogim sistemima, procesima i operacijama, kako bi se osigurala tačnost, usklađenost i efikasnost.

Obeležavanje se odnosi na jasno označavanje ili identifikaciju objekata, resursa, informacija ili čak ljudi, što omogućava lakše praćenje, prepoznavanje i upravljanje. Ovo može obuhvatiti fizičko označavanje (kao što su etikete na proizvodima) ili digitalno označavanje (poput tagova ili kodova u računarstvu). Obeležavanje pruža osnovu za pravilnu organizaciju i lako prepoznavanje kada je to potrebno, kao i usmeravanje na odgovarajuće informacije ili resurse.

Kontrola se odnosi na procese i mehanizme koji omogućavaju nadgledanje, praćenje i regulisanje rada sistema, operacija ili aktivnosti. Kontrola osigurava da se obeleženi objekti, resursi ili procesi koriste i upravljaju prema unapred postavljenim pravilima i standardima. To može obuhvatiti upotrebu alata, procedura, inspekcija ili čak automatizovanih sistema kako bi se obezbedila usklađenost i minimizirali rizici.

Kombinacija obeležavanja i kontrole omogućava da se procesi i objekti održavaju pod kontrolom, u skladu sa zakonima, standardima i ciljevima organizacije. Na primer, u industrijskim postrojenjima, obeležavanje mašina može pomoći radnicima da prepoznaju koje uređaje treba servisirati, dok kontrola obuhvata nadgledanje performansi tih uređaja kako bi se sprečili kvarovi i održao siguran rad.

U kontekstu upravljanja projektima, obeležavanje može označavati identifikaciju faza ili zadataka, dok kontrola može podrazumevati praćenje napretka, resursa i vremena kako bi se osigurala efikasnost i ispunjenje ciljeva projekta.Jedinica za silu je N,a za pritezanje koristi se moment kljuc.Za obelezavanje metala koristi se čelične igle.U serijskoj proizvodnji primenjuju se šabloni.Kontrola je upoređivanje vrednosti izmerene sa propisanom veličinom,kontrola proizvoda može se vršiti češljem za kontrolu koraka navoja.

Oliver,David i Viktor.

# data[].attributes.body
Masivni sistem gradnje koristi beton i čelik za izgradnju stabilnih, čvrstih i dugotrajanih objekata. Ovaj sistem je posebno pogodan za stambene zgrade, industrijske objekte, mostove i druge velike strukture. Objekti izgrađeni masivnom gradnjom nude visoku otpornost na pritisak, zvučnu izolaciju, otpornost na vatru, kao i dobru energetsku efikasnost zahvaljujući debelim zidovima koji zadržavaju temperaturu. Takođe, masivna gradnja zahteva preciznu tehnologiju za proizvodnju betonskih panela, blokova i čeličnih armatura. I ako objekti zahtevaju veće inicijalne troškove, njihova dugovekost, sigurnost i minimalno održavanje čine ih isplativim na duže staze.

# data[].attributes.headline
Mere za racionalno i bezbedno korišćenje toplotne energije

# data[].attributes.subject
Mere za racionalno i bezbedno korišćenje toplotne energije

# data[].attributes.body
Za racionalno i bezbedno korišćenje toplotne energije, potrebno je pridržavati se nekoliko osnovnih principa i strategija koje mogu poboljšati efikasnost i smanjiti rizik od potencijalnih problema. Evo nekoliko ključnih saveta:

1. Izolacija objekta

Termička izolacija je ključna za minimiziranje gubitka energije. Dobar kvalitet izolacije na zidovima, krovovima i podovima može značajno smanjiti potrošnju energije za grejanje i hlađenje.

Zaptivanje prozora i vrata pomaže u sprečavanju prodora hladnog vazduha zimi i toplog vazduha leti, što smanjuje potrebu za grejanjem ili hlađenjem.

2. Korišćenje efikasnih sistema grejanja

Centralno grejanje sa kotlovima visoke efikasnosti ili pametni termostati mogu pomoći u kontroli temperature i optimizaciji potrošnje energije.

Toplotne pumpe koriste energiju iz okoline (vazduh, voda, zemlja) i mogu biti veoma efikasne, naročito u moderiranim klimama.

3. Regulisanje temperature

Održavanje optimalnih temperatura u prostorijama (npr. 19-21°C) može u velikoj meri smanjiti nepotrebnu potrošnju energije. Korišćenje programabilnih termostata omogućava automatsko smanjenje temperature kada niste kod kuće.

Zatvaranje vrata i prozora dok grejete ili hladite prostor može pomoći da energija ne beži iz prostorije.

4. Upotreba solarnih sistema

Solarni kolektori za grejanje vode mogu značajno smanjiti potrošnju energije za zagrevanje vode.

Solarni paneli za proizvodnju električne energije mogu podržati kućne sisteme grejanja i smanjiti zavisnost od fosilnih goriva.

5. Sigurnost sistema grejanja

Redovno održavanje kotlova, peći i drugih sistema grejanja sprečava mogućnost nesreća kao što su curenje plina ili opasnosti od požara.

Instalacija detektora ugljen-dioksida i dima može povećati bezbednost, naročito ako se koristi gasno grejanje.

Ventilacija je ključna da bi se sprečila akumulacija opasnih gasova (npr. ugljen-dioksida ili monoksida).

6. Korišćenje energije iz obnovljivih izvora

Geotermalna energija ili biomasa su alternativni izvori energije koji mogu smanjiti potrošnju fosilnih goriva i smanjiti emisiju ugljen-dioksida.

Kombinovanjem ovih metoda možete postići efikasno, ekonomično i sigurno korišćenje toplotne energije.

Milica Milašinovic VI 1

# data[].attributes.body
*Toplotna izolacija kuća i zgrada ključna je za postizanje energetske efikasnosti, smanjenje troškova za grijanje i hlađenje, te poboljšanje udobnosti prostora.

1. Toplotna izolacija zidova

Unutrašnja izolacija: Postavljanje izolacije sa unutrašnje strane zida, koja je obično od stirodura, stiropora ili mineralnih vlakana.

2. Toplotna izolacija krova

Toplotna izolacija potkrovlja: Najčešće se koristi mineralna vuna ili staklena vuna koja ima dobar koeficijent toplotne provodljivosti.

3. Toplotna izolacija podova

Podna izolacija sa stirodurom: Često se koristi za spratove i prizemlja, pružajući dobru zaštitu od gubitka toplote

4. Toplotna izolacija prozora i vrata

Dvoslojna i troslojna stakla: Korišćenje stakala sa više slojeva ili sa plinskim ispunama (argon, kripton) značajno poboljšava toplotnu izolaciju.

5. Toplotna izolacija temelja

Izolacija temelja od polistirena: Postavljanje izolacije u kontaktu sa zemljom pomaže u smanjenju gubitka toplote kroz temelje.

# data[].attributes.body
Sistemi gradnje u gradjevinarstvu podrazumevaju izbor raspored elemenata,zidova i stubova u konstrukciji zgrade.Pri skeletnom sistemu izgradnje ploče se oslanjaju na stubove preko greda ili direktno na stubove bez greda.Stubovi su postavljeni na odredjenim razmacima tako da čine stekel gradjevine.Oni primaju celokupno opteredjenje i prenose ga na temelje, a preko njih na gradjevinsko tlo.

U mešovitom sistemu gradnje ploča se oslanja na noseće zidove i stubove.Ovaj sistem gradnje često se koristi za zidanje visokih zgrada (solitera).Konstrukcija zgrade može se izvoditi na tri načina:

tradicionalni, savremeni i mešoviti način.

Prvi i najstariji način gradnje,koji se naziva tradicionalni,podrazumeva izvođenje svih radova na mestu gradnje.

Radili:Brankica T i Tanja D

# data[].attributes.body
Sistem gradnje u građevinstvu podrazumevaju izbor i raspored elemenata, zidova i stubova u konstrukciji zgrade. Razlikujemo nekoliko konstruktivnih sistema građenja: sistem sa zidovima, sistem sa stubovima i sistem sa stubovima i zidovima.

U masivnom sistemu gradnje ploča se oslanja na zidove koji primaju opterećenje i prenose ga na temelj i građevinsko tlo.

Mogu biti pravljeni od različitog materijala.

Pri skeletnom sistemu gradnje ploče se oslanjaju na stubove preko greda ili direktno na stubove bez greda.

Radili Su: Lazar Hristov i Luka Vukotić

# data[].attributes.attachment_caption
Радио је Борис

# data[].attributes.body
Контрола је појам који може имати више значења у зависности од контекста. Ево неколико најчешћих значења:

1. Надзор и провера – Процес провере исправности, квалитета или тачности нечега (нпр. контрола квалитета у производњи, контрола докумената).

2. Управљање и регулисање – Доношење одлука и управљање процесима (нпр. контрола саобраћаја, контрола температуре у систему грејања).

3. Медицинска контрола – Редовни преглед код лекара ради праћења здравственог стања.

4. Контрола у науци – У експериментима, контрола се односи на групу или фактор који остаје непромењен како би се упоредили резултати.

5. Контрола у програмирању – Односи се на управљачке структуре у коду (нпр. if-else услови, петље).

6. Контролни механизам у електроници и аутоматици – Уређаји и системи који регулишу одређене процесе (нпр. контролни панели, аутоматски регулатори).

# data[].attributes.body
Merenje dužine je proces određivanja razdaljine između dva tačka ili objekta. U različitim kontekstima, merenje dužine može se odnositi na fizičke dimenzije objekta, udaljenost između mesta ili jednostavno dužinu linije.

Jedinice merenja dužine:

1. Metar (m) – osnovna jedinica u međunarodnom sistemu jedinica (SI). Koristi se za merenje svih vrsta dužina u većini sistema, uključujući nauku, inženjering i svakodnevni život.

2. Milimetar (mm) – jedna hiljadita metra. Često se koristi u preciznim merenjima.

3. Centimetar (cm) – desetina metra, često se koristi za svakodnevna merenja, kao što su visina osobe, dužina stola, itd.

4. Kilometar (km) – tisuću metara. Koristi se za veće udaljenosti, kao što su putovanja ili udaljenosti između gradova.

Postoje i druge jedinice koje se koriste u specifičnim disciplinama, poput inča, stopa, jarda (u Sjedinjenim Američkim Državama i Velikoj Britaniji) ili čak svetlosne godine (u astronomiji).

Alati za merenje dužine:

Lenjir – koristi se za merenje dužine objekata u svakodnevnom životu.

Merna traka – koristi se za merenje dužina na terenu ili za veće objekte, kao što su građevinski projekti.

Laser za merenje – tehnologija koja koristi laser za precizno merenje udaljenosti, posebno u građevinskoj industriji.

Merenje dužine može biti jednostavno, kao što je upotreba lenjira za merenje dužine stola, ili složeno, kao što je merenje dužine planete ili udaljenosti između dve galaksije.

Da li te zanima neka specifična oblast merenja dužine, ili ti treba pomoć u vezi sa nečim konkretnim?

RADIO

DANIEL FRANKA

# data[].attributes.body
Meranje i kontrola su ključni procesi u mnogim industrijama, inženjeringu i nauci, koji omogućavaju precizno praćenje i održavanje željenih parametara ili performansi sistema. Evo nekoliko osnovnih aspekata:

1. Meranje

Meranje je proces određivanja veličine, količine ili intenziteta nečega pomoću određenih instrumenata ili metoda. U osnovi, cilj meranja je da se dobije tačna i pouzdana vrednost koja odražava stvarno stanje ili karakteristiku objekta ili fenomena. Merenje može biti:

Direktno – kada se vrednost meri direktno (npr. dužina, masa).

Indirektno – kada se vrednost izračunava na osnovu drugih merenih veličina (npr. brzina, pritisak).

Vrste merenja:

Fizičko merenje: merenje dužine, mase, temperature, vremena, električnih parametara, itd.

Hemijsko merenje: analize sastava materijala, koncentracija supstanci.

Automatizovana merenja: korišćenje senzora i digitalnih instrumenata za prikupljanje podataka u realnom vremenu.

Instrumenti koji se koriste za merenje uključuju: mikrometre, termometre, voltmetre, težinske mernike, kamere za nadzor, i mnoge druge.

2. Kontrola

Kontrola se odnosi na upotrebu informacija dobijenih merenjem kako bi se optimizovao ili regulisao rad sistema ili procesa. Cilj kontrole je održavanje stabilnosti sistema, optimizacija performansi i sprečavanje neželjenih odstupanja. Postoje dva osnovna tipa kontrole:

Otvorena kontrola: Sistem se kontroliše bez povratnih informacija o njegovom ponašanju. Na primer, podešavanje mašine bez praćenja rezultata.

Zatvorena kontrola: Povratne informacije o trenutnom stanju sistema koriste se za prilagođavanje rada sistema. Na primer, termostat koji kontroliše temperaturu u prostoriji na osnovu trenutnih merenja.

U automatskim sistemima, kontrola može biti:

Proporcionalna kontrola: korekcija koja je proporcionalna grešci.

Integralna kontrola: koristi akumulaciju grešaka tokom vremena.

Derivativna kontrola: bazira se na brzini promene greške.

3. Automatski sistemi merenja i kontrole

Merenje i kontrola su osnova automatizacije, gde računarski sistemi (PLC, DCS, SCADA) omogućavaju praćenje i upravljanje industrijskim procesima sa visokim stepenom preciznosti i efikas

SARA,VALENTINA

# data[].attributes.headline
Мерење и дужине

# data[].attributes.subject
Мерење и дужине

# data[].attributes.body
-Помицно мерење у масинству слууњи за прецизно мерење и израађује се од неуђајућег челика.

-Za merenje malih dužina koriste se:

lenjir sa nonijusom

mikrometarski zavrtanj.

-Merenje dužine

Dužina je osnovna fizička veličina.

Dužina se obeležava oznakom l.

(Sem ove oznake u upotrebi su i sledeće oznake:
s- pređeni put kod kretanja;
a,b,c- dužine stranica kvadrata, pravougaonika i trouglova,
h- visina ili dubina na kojoj se telo nalazi)

Osnovna jedinica za dužinu je metar (m).

Veća jedinica od metra je kilometar (km): 1km=1000m

Manje jedinice od metra su:

decimetar (dm)   1m=10dm

centimetar(cm)   1m=100cm

milimetar (mm)  1m=1000mm

-Микрометар косристи се за прецизније мерење са тачношћу стотих делова милиметра.

Мерење представља одређивање величине неке појаве или објекта. Та величина се исказује нумерички (бројем) и јединицом одређене величине. Опсег и примена мерења зависе од контекста и дисциплине. У природним наукама и инжењерству, мерења се не односе на номинална својства објеката или догађаја, што је у складу с смерницама Међународног речника метрологије који је објавио Међународни биро за тегове и мере. Међутим, у другим областима као што су статистика, као и друштвене и бихејвиоралне науке, мерења могу имати вишеструке нивое, чиме могу да буду обухваћени номиналне, редне, интервалске и размерне скале.

Придружите се другој акцији писања чланака о образовним установама.

Мерење (ијек. мјерење) представља одређивање величине неке појаве или објекта. Та величина се исказује нумерички (бројем) и јединицом одређене величине.Опсег и примена мерења зависе од контекста и дисциплине. У природним наукама и инжењерству, мерења се не односе на номинална својства објеката или догађаја, што је у складу с смерницама Међународног речника метрологије који је објавио Међународни биро за тегове и мере. Међутим, у другим областима као што су статистика, као и друштвене и бихејвиоралне науке, мерења могу имати вишеструке нивое, чиме могу да буду обухваћени номиналне, редне, интервалске и размерне скале.

Мерење је камен темељац трговине, науке, технологије и квантитативних истраживања у многим дисциплинама. Историјски, многи мерни системи су кориштени у разним пољима људског постојања ради омогућавања поређења у тим пољима. То је често остваривано локалним договорима између трговачких партнера или сарадника. Од 18. века, постоји тенденција ка унификацији широко прихваћених стандарда, што је довело до формирања Међународног система јединица (SI). Тај систем редукује сва физичка мерења на математичку комбинацију седам основних јединица. Наука о мерењу се спроводи на пољу метрологије.

Придружите се другој акцији писања чланака о образовним установама.

# data[].attributes.body
-Мерење представља одређивање величине неке појаве или објекта. Та величина се исказује нумерички (бројем) и јединицом одређене величине.[ Опсег и примена мерења зависе од контекста и дисциплине. У природним наукама и инжењерству, мерења се не односе на номинална својства објеката или догађаја, што је у складу с смерницама Међународног речника метрологије који је објавио Међународни биро за тегове и мерење. Међутим, у другим областима као што су статистика, као и друштвене и бихејвиоралне науке, мерења могу имати вишеструке нивое, чиме могу да буду обухваћени номиналне, редне, интервалске и размерне скале.

Мерење је камен темељац трговине, науке, технологије и квантитативних истраживања у многим дисциплинама. Историјски, многи мерни системи су кориштени у разним пољима људског постојања ради омогућавања поређења у тим пољима. То је често остваривано локалним договорима између трговачких партнера или сарадника. Од 18. века, постоји тенденција ка унификацији широко прихваћених стандарда, што је довело до формирања Међународног система јединица . Тај систем редукује сва физичка мерења на математичку комбинацију седам основних јединица. Наука о мерењу се спроводи на пољу метрологије.

-Могу се мерити само основне величине по међународном систему јединица. То су:

дужина,

маса,

време,

термодинамичка температура,

електрична струја,

интензитет светлости и

количина супстанце.

# data[].attributes.body
1. Komunikacija

Bez interneta, načini komunikacije kao što su e-mail, društvene mreže, video pozivi (Zoom, Skype), i instant poruke (WhatsApp, Telegram) ne bi bili dostupni. To bi značilo da bi se ljudi morali vratiti na tradicionalne metode poput telefonskih poziva ili slanja pisama.

2. Poslovanje

Mnoge kompanije danas zavise od interneta za obavljanje svojih poslovnih operacija. Web sajtovi, e-trgovina, online bankarstvo i marketing na internetu postali su ključni za opstanak mnogih firmi. Gubitak interneta bi značio ozbiljan zastoj u poslovanju, posebno u sektoru usluga.

3. Obrazovanje

Online obrazovanje i e-učenje su postali uobičajeni. Bez interneta, školski časovi, kursevi i nastava na daljinu bi bili onemogućeni. Studenti i učenici bi se morali osloniti na tradicionalne metode, kao što su knjige i fizičko prisustvo u učionicama.

4. Zdravstvo

Mnoge zdravstvene usluge sada koriste internet, uključujući telemedicinu, pristup medicinskim podacima i razmenu informacija među zdravstvenim radnicima. Nestanak interneta bi mogao izazvati velike probleme u pružanju zdravstvene zaštite i koordinaciji medicinskih usluga.

5. Zabava i mediji

Svi striming servisi (Netflix, YouTube, Spotify) i online igre bi prestali sa radom. Ljudi bi se morali vratiti tradicionalnim oblicima zabave kao što su TV i radio, a kulturni i informativni sadržaji bi postali manje dostupni.

6. Putovanja i logistika

Sistemi za praćenje letova, kartaške usluge i navigacija preko interneta (npr. Google Maps) prestali bi sa radom. Ljudi bi se morali osloniti na papirne karte i fizičke rezervacije. Takođe, trgovina i isporuke robe koje zavise od internetskih sistema i platformi bile bi usporene.

7. Sigurnost

Mnogo sistema u infrastrukturi, uključujući nadzor, energetsku mrežu, saobraćajnu signalizaciju i mnoge druge vitalne funkcije, koristi internet za svoju funkcionalnost. Gubitak interneta bi mogao izazvati haos u tim sistemima i ugroziti svakodnevni život.

8. Gubitak podataka i usluga u oblaku

Mnogi ljudi i organizacije oslanjaju se na internet za pohranu podataka u oblaku. Bez interneta, pristup tim podacima bi bio nemoguć, što bi moglo izazvati ozbiljan gubitak podataka, kao i prekid u korišćenju mnogih online servisa.

9. Nedostatak informacija

U svakodnevnom životu, mnogo ljudi koristi internet za brzo dobijanje informacija, bilo da se radi o vremenskim prognozama, vesti, uputstvima ili bilo kojoj drugoj vrsti informacija. Bez interneta, ljudi bi morali tražiti informacije na drugi način, što bi bilo sporije i manje efikasno.

U suštini, nestanak interneta bi ozbiljno uzdrmao globalnu povezanost i moderan način života, jer je internet postao ne samo alat za komunikaciju, već i ključni element mnogih sektora i industrija.

VALENTINA STRUHAR💕

SARA BAKO💕

# data[].attributes.body
Solarni paneli su uređaji koji koriste sunčevu energiju za proizvodnju električne energije. Oni su deo šireg sistema obnovljivih izvora energije i igraju ključnu ulogu u smanjenju emisije ugljen-dioksida i drugih zagađivača, čime doprinose očuvanju životne sredine. Evo nekoliko ključnih informacija o solarnim panelima:

1. Kako funkcionišu solarni paneli?

Solarni paneli se sastoje od fotonaponskih ćelija koje koriste sunčevu svetlost (fotos) da bi stvorile električnu energiju. Fotonaponske ćelije su uglavnom napravljene od silicijuma, koji je poluprovodnik. Kada svetlost pada na te ćelije, energija svetlosti "oslobađa" elektrone unutar silicijuma, što omogućava stvaranje električne struje.

Ovaj proces se naziva fotonaponski efekat, a stvorena struja je jednosmerna (DC). Kako bi se koristila u domovima i industriji, jednosmerna struja mora da se pretvori u naizmeničnu struju (AC) pomoću uređaja zvanog invertor.

2. Vrste solarnih panela

Postoje različite vrste solarnih panela, a najčešće su:

Monokristalni solarni paneli: Napravljen od jednog kristala silicijuma, ovi paneli su vrlo efikasni i dugotrajni, ali obično su i skuplji.

Polikristalni solarni paneli: Sastoje se od više manjih kristala silicijuma. Ovi paneli su nešto manje efikasni od monokristalnih, ali su povoljniji.

Tankoslojni solarni paneli: Napravljen od tankih slojeva fotonaponskih materijala koji se nanose na podlogu (obično staklo ili plastiku). Ovi paneli su lakši i fleksibilniji, ali manje efikasni u poređenju sa drugim vrstama.

3. Prednosti solarnih panela

Obnovljiv izvor energije: Solarni paneli koriste sunčevu energiju, koja je neograničena i prirodna. Sunce je najčistiji izvor energije, jer ne zagađuje okolinu.

Smanjenje računа za energiju: Instalacija solarnih panela može značajno smanjiti troškove za električnu energiju, jer paneli proizvode struju koja se koristi direktno u domaćinstvu ili firmi.

Niska održavanja: Solarni paneli imaju dug vek trajanja (često 25-30 godina) i zahtevaju minimalno održavanje, što ih čini isplativim na duže staze.

Ekološki prihvatljivost: Koristeći solarnu energiju, smanjuje se zavisnost od fosilnih goriva i smanjuje emisija ugljen-dioksida i drugih zagađivača.

4. Nedostaci solarnih panela

Zavisnost od vremena: Efikasnost solarnih panela zavisi od vremena i sunčeve svetlosti. Na oblačnim ili kišnim danima njihova proizvodnja energije opada. Zimi, kada je manje sunčevih dana, proizvodnja energije može biti manja.

Početna ulaganja: Iako se trošak instalacije solarnih panela smanjuje iz godine u godinu, početna cena može biti visoka. To uključuje cenu samih panela, instalacije, i drugih potrebnih sistema.

Prostor: Solarni paneli zahtevaju određeni prostor za instalaciju, pa se moraju postaviti na krovove ili u prostrane dvorišta.

5. Aplikacije solarnih panela

Kućna upotreba: Solarni paneli se sve više koriste za napajanje domaćinstava, bilo da je u pitanju punjenje baterija, grejanje vode ili direktna proizvodnja struje.

Komercijalna i industrijska upotreba: Solarni paneli se koriste za velike energetske sisteme u fabrikama, zgradama i komercijalnim objektima.

Daljinsko napajanje: U područjima koja nemaju pristup električnoj mreži, solarni paneli mogu biti glavni izvor energije za napajanje svetla, pumpi za vodu, i drugih uređaja.

6. Budućnost solarnih panela

Tehnologija solarnih panela se brzo razvija, a nova istraživanja i inovacije omogućavaju veću efikasnost, manju cenu i lakšu instalaciju. Takođe, sa porastom interesa za obnovljive izvore energije, očekuje se da će u budućnosti solarni paneli postati još dostupniji i isplativiji.

Kroz napredak u tehnologiji, integracija solarnih panela u svakodnevni život biće ključna za smanjenje globalnog zagrevanja i prelazak na održive izvore energije.

VALENTINA STRUHAR

SARA BAKO

# data[].attributes.body
Merenje dužine je proces određivanja razdaljine između dva tačka ili objekta. U različitim kontekstima, merenje dužine može se odnositi na fizičke dimenzije objekta, udaljenost između mesta ili jednostavno dužinu linije.

Jedinice merenja dužine:

1. Metar (m) – osnovna jedinica u međunarodnom sistemu jedinica (SI). Koristi se za merenje svih vrsta dužina u većini sistema, uključujući nauku, inženjering i svakodnevni život.

2. Milimetar (mm) – jedna hiljadita metra. Često se koristi u preciznim merenjima.

3. Centimetar (cm) – desetina metra, često se koristi za svakodnevna merenja, kao što su visina osobe, dužina stola, itd.

4. Kilometar (km) – tisuću metara. Koristi se za veće udaljenosti, kao što su putovanja ili udaljenosti između gradova.

Postoje i druge jedinice koje se koriste u specifičnim disciplinama, poput inča, stopa, jarda (u Sjedinjenim Američkim Državama i Velikoj Britaniji) ili čak svetlosne godine (u astronomiji).

Alati za merenje dužine:

Lenjir – koristi se za merenje dužine objekata u svakodnevnom životu.

Merna traka – koristi se za merenje dužina na terenu ili za veće objekte, kao što su građevinski projekti.

Laser za merenje – tehnologija koja koristi laser za precizno merenje udaljenosti, posebno u građevinskoj industriji.

Merenje dužine može biti jednostavno, kao što je upotreba lenjira za merenje dužine stola, ili složeno, kao što je merenje dužine planete ili udaljenosti između dve galaksije.

Da li te zanima neka specifična oblast merenja dužine, ili ti treba pomoć u vezi sa nečim konkretnim?

RADIO

DANIEL FRANKA

# data[].attributes.body
Betonski sloj (ili osnovna podloga): Ovo je osnovna struktura koja može biti betonska ploča ili drugi materijal koji pruža čvrstoću podu.

Sloj izolacije (toplotna i/ili zvučna izolacija): Ovaj sloj služi za smanjenje gubitka topline i zvučnu izolaciju. Najčešće se koristi:

Polistirenska pena (EPS ili XPS)

Staklena vuna

Kamena vuna

PU pena (poliuretanska pena)

Vodonepropusni sloj: Služi za zaštitu od vlage. Obično se koristi PVC folija, bitumenska folija ili neki drugi materijal otporan na vodu.

Sloj armature: Ako je potrebno za dodatnu čvrstoću, može se postaviti sloj armature, posebno u slučajevima kada se radi o betonskim podovima.

Sloj cementne estrihe: Na vrhu izolacije često se polaže cementna estriha koja služi kao podloga za završni podni sloj.

Završni podni sloj: Na vrhu estriha postavlja se završni podni sloj, koji može biti pločica, parket, laminat, linoleum ili neki drugi materijal koji daje estetski i funkcionalni završetak.

Radili su:

Luka Vukotić i Lazar Hristov

# data[].attributes.body
Izolacija zidova poboljšava energetsku efikasnost, smanjuje gubitak toplote, povećava zvučnu udobnost i štiti od vlage. Izolacija zidova se deli na:

1. Toplotna izolacija – sprečava gubitak toplote (npr. stiropor, kamena vuna).

2. Zvučna izolacija – smanjuje buku (npr. akustična vuna).

3. Vodena i parna izolacija – štiti od vlage (npr. PVC membrane).

4. Požarna izolacija – otporna na vatru (npr. mineralna vuna).

Svaka vrsta ima specifičnu primenu u zavisnosti od potrebe.

Za spoljašnje zidove se obično koristi fasadna izolacija, dok za unutrašnje zidove može da se koristi lagana izolacija. Izbor materijala zavisi od cilja, kao i vrste zida.

# data[].attributes.body
Da bi se sprečio gubitak toplotne energije na vratima i prozorima, oni moraju biti ćvrstvo spojeni, tj. zaptiveni. Zaptivenost prozora i vrata postiže se pomoću siliknske, aluminijumske ili sunđeraste trake.

Prozori i vrata mogu biti proizvedeni od drveta, plastičkih materijala (PVC) , aluminijuma i slično, Pored dobrog zaptivanja, na prozope je potreebno stabiti izolaciono staklo ili dvostruka prozorska stakla. U novije vtrmr sve više se koriste vakuumirana stakla, koj mogu biti dvoslojna i trojslojna

# data[].attributes.body
Mašinska obrada metala obuhvata različite procese koji se koriste za oblikovanje i finaliziranje metalnih delova pomoću mašina. Ovi procesi su ključni u industriji za proizvodnju preciznih, funkcionalnih i visokokvalitetnih komponenti. Procesi mašinske obrade metala mogu biti mehanički, termički, elektrohemijski i drugi, ali se najčešće koriste mašine koje uklanjaju materijal sa radnog komada kako bi se postigao željeni oblik i dimenzije.

Evo nekoliko osnovnih vrsta mašinske obrade metala:

1. Tokarenje:

Tokarenje je proces u kojem se obradni predmet (obično cilindrični) rotira dok se alat, najčešće u obliku rezne ploče ili alata za tokarenje, pomera duž različitih pravaca kako bi se uklonio višak materijala. Ovaj proces se koristi za proizvodnju cilindričnih i koničnih delova.

2. Frezovanje:

Frezovanje je proces u kojem se rotirajući alat (frez) koristi za uklanjanje materijala sa radnog komada. Frezovi mogu biti različitih oblika, a ovaj proces je vrlo svestran, jer omogućava obradu ravnih površina, kontura, rupa i drugih složenih oblika.

3. Bušenje:

Bušenje je proces stvaranja rupa u materijalu pomoću rotirajuće bušilice. Ovaj proces je vrlo precizan, a može se koristiti i za stvaranje rupa različitih dimenzija i dubina.

4. Brušenje:

Brušenje je proces u kojem se koristi abrazivni alat za uklanjanje materijala sa radnog komada. Ovaj proces se koristi za postizanje visokih površinskih kvaliteta i za obradu tvrdih materijala.

5. Struganje:

Struganje je proces koji se koristi za precizno oblikovanje i obradu metala. Alat za struganje uklanja male količine materijala i koristi se za postizanje visoke preciznosti i glatkih površina.

6. EDM (Električna erozija):

Električna erozija je proces u kojem se koristi električni luk za uklanjanje materijala sa radnog komada. Ovaj proces je naročito koristan za obradu vrlo tvrdih materijala ili složenih oblika.

Prednosti mašinske obrade metala:

Visoka preciznost i tačnost.

Sposobnost obrade širokog spektra materijala.

Fleksibilnost u oblikovanju i dimenzijama.

Mogućnost obrade složenih geometrijskih oblika.

Primene mašinske obrade metala:

Proizvodnja delova za automobilske industrije.

Proizvodnja alata i uređaja.

Obrada delova za vazduhoplovnu, elektroindustriju, medicinsku industriju i mnoge druge sektore.

Mašinska obrada metala predstavlja temelj mnogih industrijskih procesa i neizostavan je deo modernih proizvodnih tehnologija.

radili:DANIEL FRANKA

OLIVER MACOK

# data[].attributes.body
Фазни испитивач или испитивач напона основни је алат када је у питању постављање зидних прекидача, утичница и висећих сbетиљки. Постоји разлика између једнополних и двополних тестера напона. Правилно руковање уређајем за испитивање напона штити од озбиљних повреда можда чак и смрти.

Da bi realizovali uređaj za ispitivanje, potrebno nam je par kondenzatora i otpornika, zvučnik i izvor simetričnog napajanja. Operacioni pojačavač je u kolu povezan kao oscilator, sa pravouglim izlaznim naponom. Kada se zatvori prekidač u kolu, u zvučniku će se čuti ton, a napon na izlazu će biti oko 7V. Treba imati u vidu da elektronski voltmetar pokazuje polovinu napona međuvršnih vrijednosti. Frekvenciju oscilatora možemo lako mijenjati zamjenom bilo kog od elemenata R2 ili C1, jer je njima određena vremenska konstanta.Da bi realizovali uređaj za ispitivanje, potrebno nam je par kondenzatora i otpornika, zvučnik i izvor simetričnog napajanja. Operacioni pojačavač je u kolu povezan kao oscilator, sa pravouglim izlaznim naponom. Kada se zatvori prekidač u kolu, u zvučniku će se čuti ton, a napon na izlazu će biti oko 7V. Treba imati u vidu da elektronski voltmetar pokazuje polovinu napona međuvršnih vrijednosti. Frekvenciju oscilatora možemo lako mijenjati zamjenom bilo kog od elemenata R2 ili C1, jer je njima određena vremenska konstanta.

# data[].attributes.body
Elektromagnet je uređaj koji stvara magnetno polje kada kroz njega prolazi električna struja. To je magnet koji se može aktivirati i deaktivirati pomoću struje. Elektromagneti se obično sastoje od žice koja je namotana u obliku spirale oko metalne jezgre, obično od gvožđa. Kada kroz žicu prolazi električna struja, stvara se magnetno polje koje privlači ili odbija druge magnetne materijale.

# data[].attributes.body
Glinerice ili ispitivači struje su osnovni alati koje koriste električari i kućni majstori za proveru prisutnosti električnog napona u utičnicama, kablovima ili električnim uređajima. Ovaj alat omogućava korisnicima da lako i brzo detektuju da li je strujni krug pod naponom, što je od presudnog značaja za bezbednost prilikom izvođenja bilo kakvih električnih radova.

Ispitivači struje dolaze u različitim modelima, od jednostavnih glinerica za kućnu upotrebu do naprednijih profesionalnih ispitivača napona koji omogućavaju preciznije očitavanje i više funkcija. Osnovne glinerice funkcionišu tako što svetlosni indikator pokazuje prisustvo napona, dok napredniji modeli mogu detektovati različite nivoe napona i ispitivati kontinuitet u strujnim krugovima.

Glinerice za električare koriste se u svakodnevnim radovima kako bi se obezbedila bezbednost tokom popravki, instalacija ili održavanja električnih sistema. Kvalitetni ispitivači napona omogućavaju brzo i precizno očitavanje, što smanjuje rizik od nesreća na radu.

Ispitivači struje su posebno korisni za kućne popravke i renovacije, jer pružaju sigurnost i omogućavaju provere pre nego što se započne bilo koji rad sa električnim instalacijama. Zahvaljujući kompaktnom dizajnu i jednostavnosti korišćenja, glinerice su nezamenjiv alat u svakom kućnom setu alata.

Da li trebate kupovati jeftinije glinerice ili se osloniti na skuplje modele

Kada je u pitanju izbor između jeftinijih i skupljih glinerica, važno je uzeti u obzir kvalitet i funkcionalnost koje alat pruža. Jeftinije glinerice mogu biti adekvatne za povremenu ili osnovnu upotrebu u kućnim uslovima, gde je potrebno samo proveriti prisustvo napona u utičnicama ili jednostavnim električnim uređajima. Međutim, ove jednostavne verzije obično nude samo osnovne funkcije i mogu biti manje precizne ili pouzdane.

S druge strane, skuplji ispitivači struje nude viši nivo tačnosti, dugotrajnost i često dolaze sa dodatnim funkcijama kao što su detekcija različitih nivoa napona ili ispitivanje kontinuiteta. Profesionalni ispitivači napona su neophodni za električare i tehničare koji rade u složenijim okruženjima, jer omogućavaju detaljno ispitivanje strujnih krugova i pružaju veću sigurnost na radu.

Ukoliko često radite s električnim instalacijama ili se bavite profesionalnim poslovima, investicija u kvalitetniji ispitivač napona je preporučljiva. Dugotrajnost i pouzdanost ovih alata može uštedeti vreme i sprečiti potencijalne nesreće. U svakom slučaju, bez obzira na to da li se odlučite za jeftiniji ili skuplji model, bitno je da glinerica bude sertifikovana i pouzdana.

# data[].attributes.body
Fazni ispitivač je električni instrument koji se koristi za detekciju prisustva napona u električnim instalacijama, a posebno za identifikaciju faznih vodiča (kabela) i neutralnih vodiča. Ovaj uređaj je izuzetno koristan i jednostavan alat za električare i sve one koji se bave održavanjem električnih sistema.

Osnovne funkcije faznog ispitivača

Fazni ispitivači omogućavaju korisnicima da brzo i sigurno otkriju:

Prisustvo ili odsustvo napona u električnoj instalaciji.

Identifikaciju faznog (L) i neutralnog (N) vodiča.

Detekciju polarnosti električnih instalacija.

Kontrolu ispravnosti utičnica (da li su povezane sa ispravnim fazama i neutralnim vodičima).

Multimetar je univerzalni merni instrument - naprava za vršenje električnih merenja, koja se obično sastoji od voltmetra, ommetra i ampermetra u jednom kućištu. Korisnik može da odabere veličinu koja će se meriti preko prekidača sa više položaja. Uz to omogućeno je i preciznije merenje pomeranjem prekidača na odgovarajući merni raspon.

Dve osnovne grupe su analogni i digitalni multimetri. Ranije su analogni bili jedina vrsta, a danas se sve manje proizvode i koriste.

Analogni multimetar ima skalu na kojoj se veličina očitava pomoću kazaljke. Digitalni multimetar ima LCD pokazivač na kojem se brojkama ispisuje veličina.

# data[].attributes.body
Unimer, poznat i kao voltmetar-univerzalac, je električni instrument koji se koristi za merenje različitih električnih jedinica, kao što su napon, struja i otpor. Unimer se koristi u mnogim situacijama — od jednostavne provere napona u utičnici do detaljne analize električnih kola prilikom popravke uređaja. To je alat koji svaki električar koristi gotovo svakodnevno, jer pomaže u dijagnostici problema i proveri rada električnih instalacija.

Unimer je zapravo opšti naziv za vrstu uređaja koji može da meri više različitih jedinica, što ga čini univerzalnim mernim instrumentom. Zbog toga ga često zovu i "multimetar". Današnji multimetrar je napredniji i predstavlja digitalnu verziju klasičnog unimera, sa preciznijim i širim opsegom funkcija.

"Unimer" je tradicionalni naziv koji se često koristi u našim krajevima za ono što se danas većinom naziva multimetar. Može se reći da je termin "unimer" starija varijanta koja se odnosi na analogne merno-instrumente, dok "multimer" češće podrazumeva digitalne verzije.

Moderni multimetri mogu imati dodatne funkcije, kao što su ispitivanje kontinuiteta uz zvučni signal, merenje frekvencije, kapaciteta, temperature i drugih jedinica.

# data[].attributes.body
Jedan od alata koji električari koriste je fazni ispitivač. Telo ispitivanja je izolovano plastikom, osim jednog manjeg dela kojim se ispituje prisutnost napona. Jedan se koristi za ispitivanje napona os 6 do 12 V(npr. u automobila), a drugi za ispitivanje napona od 100 do 200 V (u stambenim i drugim objektima) .Za kućne instalacije se veoma često korise i digitalni fazni ispitivači.

# data[].attributes.body
Multimer je višenamenski električni instrument koji omogućava merenje različitih parametara poput napona, struje, otpora i frekvencije. Postoje analogni i digitalni modeli, a koriste se u industriji, laboratorijama i održavanju električnih sistema. Multimeri su ključni za dijagnostiku kvarova i analize, te omogućavaju precizno merenje sa različitim rasponima i funkcijama.

# data[].attributes.body
Savremene tehnologije obrade obuhvataju širok spektar tehnika i metoda koje se koriste u industriji i proizvodnji kako bi se postigla visoka preciznost, efikasnost i kvalitet u obradi materijala. Neke od ključnih tehnologija uključuju:

1. Računarski numerički upravljani (CNC) alati – Ovi sistemi koriste računare za precizno upravljanje mašinama za obradu kao što su tokarski i frezerski alati, čime se omogućava visoka preciznost i ponovljivost u proizvodnji.

2. 3D štampanje (aditivne tehnologije) – Tehnologije kao što su FDM (Fused Deposition Modeling) i SLA (Stereolithography) omogućavaju izradu objekata sloj po sloj, što omogućava složene oblike i personalizovane proizvode.

3. Laserska obrada – Laseri se koriste za precizno sečenje, graviranje ili zavarivanje materijala. Laserska obrada je vrlo precizna i efikasna, što je čini pogodnom za širok spektar industrija.

4. Elektroerozivna obrada (EDM) – Koristi električnu iskru za uklanjanje materijala i oblikovanje vrlo preciznih delova. Ova metoda se često koristi za obradu tvrdih materijala koji su teški za obradu tradicionalnim metodama.

5. Plazma i vodeno sečenje – Plazma sečenje koristi plazmu za precizno rezanje metala, dok vodeno sečenje koristi mlaz visokog pritiska vode, često u kombinaciji sa abrazivnim materijalima, za rezanje različitih materijala.

6. Robotika i automatizacija – Industrijski roboti i automatizovani sistemi se koriste za obavljanje repetitivnih ili složenih zadataka u proizvodnom procesu, čime se poboljšava efikasnost, preciznost i bezbednost.

7. Nanotehnologije u obradi – Razvoj tehnologija na mikroskopskom nivou, kao što su nano-strukture ili nano-coating, omogućavaju proizvodnju materijala sa izuzetnim svojstvima, kao što su povećana otpornost na habanje, koroziju ili povišene termalne osobine.

8. Digitalizacija i IoT u proizvodnji – Internet stvari (IoT) omogućava povezivanje mašina, senzora i drugih uređaja u proizvodnom procesu, što omogućava prikupljanje podataka u realnom vremenu, praćenje performansi i optimizaciju proizvodnje.

Ove tehnologije omogućavaju povećanje produktivnosti, smanjenje troškova, poboljšanje kvaliteta proizvoda i omogućavaju izradu složenijih i specifičnijih komponenti.

# data[].attributes.body
Savremene tehnologije obrade odnose se na napredne metode i tehnike koje se koriste za preciznu izradu, modifikaciju i poboljšanje materijala u industriji, naročito u proizvodnji. Ove tehnologije obuhvataju širok spektar alata, mašina i metoda koje omogućavaju visoku efikasnost, preciznost i fleksibilnost u proizvodnim procesima. Evo nekoliko ključnih savremenih tehnologija obrade:

1. CNC obrada (Computer Numerical Control)

CNC mašine koriste računare za kontrolisanje alata i mašina za obradu. Ovo omogućava visoku preciznost i automatizaciju u proizvodnji, kao i mogućnost složenih operacija kao što su bušenje, glodanje, tokarenje i frezovanje. Prednost CNC obrade je u tome što omogućava brzo i precizno ponavljanje istih operacija, što je idealno za serijsku proizvodnju.

2. 3D štampanje (Additive Manufacturing)

3D štampanje je tehnologija koja omogućava izradu objekata dodavanjem materijala sloj po sloj, na osnovu digitalnih 3D modela. Ovo omogućava proizvodnju složenih geometrija koje bi bile teško ostvarive tradicionalnim metodama obrade. Koristi se u mnogim industrijama, uključujući automobilsku, avioindustriju, medicinu i proizvodnju potrošačkih dobara.

3. Lasersko sečenje i zavarivanje

Laserska obrada koristi koncentrisane lasere za sečenje, zavarivanje ili graviranje materijala. Lasersko sečenje je izuzetno precizno i brzo, sa minimalnim deformacijama materijala. Laseri mogu da se koriste za obradu različitih materijala kao što su čelik, aluminijum, plastika, staklo i drugi.

4. Elektroerozivna obrada (EDM)

EDM je proces u kojem se koristi električna erozija za uklanjanje materijala sa radnog komada. Ova tehnologija je idealna za obradu veoma tvrdih materijala i za proizvodnju složenih oblika i preciznih rupa koje bi bile teško izvodljive standardnim metodama obrade.

5. Obrada ultra visoke preciznosti

Ova tehnologija se koristi u industrijama gde je potrebna izuzetna preciznost, kao što su optički uređaji, mikroelektronika i medicina. Postoji nekoliko tehnika, uključujući mikroglodanje, mikrobušenje i slično, koje omogućavaju proizvodnju komponenti sa izuzetno malim tolerancijama.

6. Nanotehnologija

Nanotehnologija se sve više koristi u obradi materijala na nivoima manjih od mikrometara. Ove tehnologije omogućavaju izradu komponenti sa izuzetno visokim performansama, kao što su nanostrukture i nanomaterijali koji imaju specifična svojstva u odnosu na uobičajene materijale.

7. Robotizacija i automatizacija

U savremenim industrijskim okruženjima, robotizacija i automatizacija su postale ključne za efikasnost obrade. Roboti se koriste za različite operacije poput zavarivanja, montaže, pakovanja i kontrole kvaliteta, čime se smanjuje potreba za ljudskim radom i povećava produktivnost.

Savremene tehnologije obrade ne samo da povećavaju efikasnost i preciznost, već i omogućavaju veću fleksibilnost u proizvodnji, što omogućava personalizovane proizvode i bržu prilagodbu tržišnim potrebama.

RADIII

SARA BAKO I DANIEL FRANKA

# data[].attributes.headline
Elementi za prenos snage i obrtnog kretanja

# data[].attributes.subject
Elementi za prenos snage i obrtnog kretanja

# data[].attributes.body
Elementi za prenos snage i obrtnog kretanja su ključni u mnogim industrijskim i mehaničkim sistemima. Ovi elementi omogućavaju prenos energije i kretanja između različitih delova sistema, čime se obezbeđuje funkcionalnost mašina i uređaja. Evo nekoliko glavnih tipova elemenata za prenos snage i obrtnog kretanja:

1. Zupčasti prenosi (zupčanici):

Zupčanici su osnovni elementi za prenos obrtnog momenta i snage u mnogim mehaničkim sistemima. Zupčani prenos omogućava promenu pravca rotacije i prenos snage sa jedne osovine na drugu. Postoje različite vrste zupčanika: cilindrački, konični, planetarni i sl.

2. Remenski i lančani prenosi:

Remenski prenosi koriste elastične remene (npr. klinaste ili okrugle) za prenos obrtnog momenta između osovina. Ovi prenosi su često korišćeni u automobilima, industrijskim mašinama i drugim aplikacijama.

Lančani prenosi koriste lance i zupčanike, pružajući robusniji prenos snage i veće efikasnosti u određenim primenama, kao što su bicikli, motori i transportne trake.

3. Kardanske veze (kardanski zglobovi):

Kardanski zglobovi omogućavaju prenos snage sa jedne osovine na drugu osovinu, dok se osovine ne nalaze u istoj liniji. Koriste se u automobilima, poljoprivrednim mašinama, brodovima i drugim uređajima.

4. Hidraulički i pneumatski sistemi:

Hidraulički sistemi koriste tečnost pod visokim pritiskom za prenos snage. Ovaj sistem je vrlo efikasan u aplikacijama koje zahtevaju velike sile, kao što su industrijski pressovi i dizalice.

Pneumatski sistemi koriste komprimovani vazduh za prenos snage, česte su u automatskim sistemima i u alatima.

5. Električni motori i generatori:

Električni motori pretvaraju električnu energiju u mehaničko kretanje, dok generatori pretvaraju mehaničko kretanje u električnu energiju. Ovi uređaji se koriste za prenos snage i pokretanje mašina.

6. Čeljusti i spojke:

Spojke povezuju ili razdvajaju rotirajuće delove mašina. One omogućavaju kontrolisani prenos obrtnog momenta i mogu se koristiti za regulaciju ili prekid prenošenja snage.

Čeljusti se koriste za mehaničko prianjanje između različitih delova, poput u prenosu snage na čelične delove.

7. Trakcioni sistemi (npr. vozni mehanizmi):

Ovi sistemi uključuju vozne toke i toke za prenos snage i kretanja na vozilima i vozovima, kao i druge mašine za transport.

Svaka od ovih tehnologija ima svoje prednosti i koristi se u specifičnim uslovima zavisno od zahteva za efikasnost, troškove i vrstu primene.Vratila (osovine):

Vratila ili osovine su osnovni delovi koji omogućavaju prenos obrtnog momenta između različitih delova mašina ili sistema. Ona se obično koriste u mehanizmima gde je potrebno prenositi rotacijski pokret sa jednog dela na drugi. Osovine mogu biti direktno povezane sa zupčanicima, remenima ili drugim uređajima za prenos snage.

8. Zglobne osovine:

Zglobne osovine, kao što su univerzalni zglobovi (ujedno sa kardanskim zglobovima), koriste se za prenos snage između osovina koje nisu u istoj ravni ili koje se kreću u različitim pravcima. Ovaj tip prenosa je čest u automobilima, građevinskim mašinama i poljoprivrednim uređajima.

9. Transeverzalni prenosi (planetarni zupčanici):

Planetarni zupčanici omogućavaju prenos snage s velikim stepenom kompaktnosti i efikasnosti. Ovaj sistem je sastavljen od centralnog zupčanika, zupčanika u rotaciji oko njega (planeta) i spoljnog zupčanika. Koristi se u automatskim menjačima, građevinskim mašinama i reduktorima.

10. Reduktori:

Reduktori služe za smanjenje brzine rotacije i povećanje obrtnog momenta. Ovi uređaji omogućavaju kontrolisanje brzine kretanja i omogućavaju efikasniji prenos snage u mašinama poput transportnih traka, industrijskih alata i mašina sa velikim obrtajima.

11. Elektromagnetni klizni sistemi:

Elektromagnetni sistemi se koriste za bežični prenos snage u nekim specifičnim industrijama, kao što su induktivni prenosi. U ovim sistemima se koristi elektromagnetno polje za prenos energije, npr. za napajanje bežičnih električnih vozila.

12. Vijci i matice (mehanički prenosi):

Vijci i matice se koriste za prenos snage kroz rotaciju, gde se obrtni moment koristi za pomeranje ili podizanje težine. Ovi sistemi se često koriste u dizalicama, vijčanim prenosima ili u mehaničkim uređajima koji zahtevaju precizne pomake.

13. Turbine i kompresori:

Turbine koriste energiju fluida (par, voda, gas) za pokretanje rotirajućih delova koji dalje prenose snagu. Ovaj tip prenosa koristi se u brodovima, elektranama i avionskim motorima.

Kompresori koriste rotaciju da bi povećali pritisak gasova, a mogu se koristiti za prenos snage u različitim industrijama, poput hlađenja, vazduhoplovstva i automobilske industrije.

14. Flexibilni i elastični prenosi:

Flexibilni prenosi, kao što su fleksibilne osovine, omogućavaju prenos snage i obrtnog momenta čak i kada su delovi povezani pod nepravilnim uglovima ili kada je potrebna fleksibilnost u radu.

15. Pneumatske i hidraulične spojke i komponente:

Pneumatske i hidraulične spojke se koriste za prenos snage u sistemima koji koriste vazduh ili tekućine pod pritiskom. Ovi sistemi često omogućavaju bezzastojevo uključivanje i isključivanje prenosa snage.

16. Gubiči i amortizeri:

Gubiči, poput fiksnih ili kliznih gubića, koriste se za smanjenje trenja tokom prenosa snage i kretanja. Amortizeri se koriste za apsorpciju udarnih talasa i smanjenje vibracija tokom prenosa energije u mašinama.

17. Elektromagnetske spojke i kočnice:

Elektromagnetske spojke omogućavaju bežični prenos snage koristeći magnetna polja za spajanje ili razdvajanje rotirajućih delova. Ove spojke su često korišćene u uređajima poput motornih vozila i industrijskih sistema koji zahtevaju brzo uključivanje i isključivanje.

Svaka od ovih tehnologija ima specifične prednosti i koristi se u zavisnosti od zahteva sistema, efikasnosti, i tipa industrije. U zavisnosti od tipa aplikacije, bira se odgovarajući mehanizam za prenos snage i obrtnog momenta.

# data[].attributes.body
Sunčeva energija je oblik obnovljive energije koja se koristi za generisanje električne energije, grejanje prostora, kao i za različite industrijske i komercijalne aplikacije. Evo nekoliko ključnih informacija o korišćenju sunčeve energije:

1. Solarni paneli (fotovoltaika)

Solarni paneli koriste foton (svetlosne čestice) iz sunčeve svetlosti kako bi proizveli električnu energiju. Kada svetlost pogodi materijal unutar panela, kao što je silikon, on generiše električni tok. Ovaj proces se naziva fotovoltaični efekat.

Prednosti: Solarni paneli su ekološki prihvatljivi jer ne emituju štetne gasove, uštede energiju i smanjuju zavisnost od fosilnih goriva.

Ograničenja: Efikasnost panela zavisi od vremena i geografske lokacije (sunčeve svetlosti), a početna investicija može biti prilično visoka.

2. Solarni termalni sistemi

Solarni termalni sistemi koriste sunčevu energiju za zagrevanje vode ili vazduha. Ovi sistemi mogu biti korišćeni za domaćinstva (grejanje prostora ili zagrevanje vode) ili u industriji.

Prednosti: Veoma efikasan način za grejanje i hlađenje, posebno u sunčanim regionima.

Ograničenja: Za razliku od fotovoltaike, ovi sistemi ne generišu električnu energiju, već samo toplotu, što znači da su ograničeni na specifične aplikacije.

3. Solarna energija za transport

Iako se solarna energija koristi prvenstveno za generisanje električne energije, sve više istraživanja i razvojnih inicijativa fokusira se na primenu u transportu. Solarni automobili i električna vozila koja koriste energiju proizvedenu solarnim panelima postaju sve popularniji.

Prednosti: Ova tehnologija ima potencijal da smanji emisiju ugljen-dioksida i smanji zavisnost od naftnih derivata.

Ograničenja: Zbog velike energije potrebne za pokretanje vozila, ova tehnologija je još uvek u fazi razvoja i implementacije.

4. Energija sunca u industriji

Solarni sistemi se takođe koriste u industriji za napajanje proizvodnih procesa, zagrevanje prostora i obezbeđivanje električne energije za fabrike, poljoprivredne farme ili rudarske operacije.

Prednosti: Potrebno je manje fosilnih goriva, što smanjuje troškove i štetne emisije.

Ograničenja: Početni trošak instalacije može biti visok, ali se dugoročno isplati kroz uštede.

5. Prednosti korišćenja sunčeve energije

Ekološki prihvatljivo: Solarni paneli ne zagađuju okolinu i smanjuju emisiju gasova staklene bašte.

Obnovljivost: Sunčeva energija je neiscrpan izvor energije.

Uštede: Dugi rok povrata ulaganja kroz uštedu na računima za energiju.

Energetska nezavisnost: Korišćenjem sunčeve energije, zemlje i domaćinstva mogu smanjiti svoju zavisnost od uvoza fosilnih goriva.

6. Ograničenja

Varijabilnost: Efikasnost solarnih panela zavisi od vremenskih uslova, što znači da noću ili oblačnim danima paneli proizvode manje energije.

Potrebna je velika površina: Za veće sisteme, poput onih koji snabdevaju gradove ili fabrike, potrebna je velika površina za instalaciju panela.

7. Budućnost sunčeve energije

Tehnološki napredak: Novi materijali, kao što su perovskitni solarni paneli, obećavaju veću efikasnost po nižim troškovima.

Integracija sa drugim izvorima energije: Sunčevu energiju je moguće kombinovati sa drugim obnovljivim izvorima, kao što su vetroelektrane, za stabilniji energetski sistem.

U zaključku, sunčeva energija predstavlja veliki potencijal za smanjenje globalnih emisija ugljen-dioksida, smanjenje troškova energije i postizanje energetske nezavisnosti, iako još uvek postoje izazovi u vezi sa njenom efikasnošću i dostupnošću.Ljudima na zemlji potrebne su velike kolicine energje.

Radili Lazar Popovic i Lazar Radisic

# data[].attributes.body
Biomasa predstavlja otpatke biljaka i životinja koji se mogu koristiti kao gorivo.

Biomasa je organski materijal koji se koristi kao izvor energije, a može biti u različitim oblicima, poput drva, bilja, poljoprivrednih ostataka, otpada iz industrije i životinjskih izmeta.

Biomasa se smatra obnovljivim izvorom energije jer potiče iz prirodnih, brzo obnovljivih izvora.

Drvena biomasa – drvo, piljevina, otpad od obrade drveta. Koristi se u termoelektranama za proizvodnju struje ili u kotlovima za grejanje

Poljoprivredni otpad – ostatci biljaka poput slame, kukuruzovine, suncokretove ljuske i drugi biljni materijali. Takođe, može se koristiti za proizvodnju biogoriva ili kao gorivo za spaljivanje.

Organski otpad – biootpad iz kućanstava i industrije koji se može preraditi u biogas ili kompost.

Biogoriva – tekući ili plinasti oblici goriva, kao što su biodizel, bioetanol i bioplin, koji se proizvode od biljnih i životinjskih materijala.

Dušica Simeunović

Milana Mihajlović

Anabela Bažalja

# data[].attributes.body
Magnet kome je potrebna električna energija da bi se ponašao kao magnet naziva se elektromagnet.

Elektro magnet se sastoji od:

kalema koji je napravljen od izolovane bakarne žice

jezgra koje je napravljeno od mekog gvožđa

Prostor u kojem se oseća delovanje elektromagnetne sile zove se elektromagnetno polje.

Primena elektromagneta je veoma rasprostranjena. Koristi se u izradi elektromagnetnih releja, električnog zvona, elektromagnetnih dizalica, elektromotora, nekih mernih instrumenata, a koristi se i u medicini. Direktno se može koristiti za privlačenje gvožđa i čelika na orpadu prilikom transporta, ili za glave čitača i pisača kod uređaja sa magnetskom trakom ili diskovima.

# data[].attributes.attachment_caption
Радили:Стефан и Иван.

# data[].attributes.headline
Прва аеро електрана у Србији

# data[].attributes.subject
Прва аеро електрана у Србији

# data[].attributes.body
Прва аеро-електрана у Србији, која користи ветар за производњу електричне енергије, отворена је 2011. године. То је ветроелектрана "Петровац" и налази се у близини села Петровац, у општини Бела Црква, у Војводини.

Ова ветроелектрана има капацитет од 6 MW и састоји се од шест турбина. Њен рад представља важан корак у развоју обновљивих извора енергије у Србији, који су од великог значаја за будућност енергетског система земље.Термалне електране користе фосилна горива (угљен, гас, нафта) да загреју воду и створе пару, која покреће турбину и генератор.

Хидроелектране користе енергију падајуће воде да покрену турбину која производи електричну енергију.

Ветроелектране користе ветар да покрену турбину која претвара кинетичку енергију у електричну.

Солне електране претварају сунчеву светлост директно у електричну енергију помоћу соларних панела.

Нуклеарне електране користе нуклеарну фисију да генеришу топлоту која покреће турбину.

# data[].attributes.body
Voda za ljude ima višestruku ulogu: prvo kao osnovna ljudska potreba, potom za zalivanje biljaka i na kraju za pretvaranje energije vode u električnu energiju. Prostrojenja u kojima se energija vode pretvara u električnu energiju naziva se hidroelektrana. One se grade na brzim brdskim rekama ili tako što se formiraju velika akumulaciona jezera na ravničarskim rekama. U akumulacionim jezerima skuplja se voda i podiže nivo jezera za nekoliko desetina metara. Kad se voda pusti sa te visine, kroz cevi usmerava se na lopatice turbine, a turbina pokreće generator koji proizbodi električnu energiju.

Radili su:

Lazar Hristov i Luka Vukotić