# data[].attributes.headline
תובנות לגבי הפרק אסטרטגיות לפתרון בעיות בשיטות שונות

# data[].attributes.subject
תובנות לגבי הפרק אסטרטגיות לפתרון בעיות בשיטות שונות

# data[].attributes.body
הפרק מציע דרך פירוק להיבטים שונים של בעיות מילוליות פתרון לאותן בעיות באופן שהוא אינו מאיים ומקיף את כל התחומים בשאלה ואת הדרך לענות תשובה מסודרת. זוהי דרך להבין איך להמיר את השפה המילולית של השאלה לשפה מתמטית שדומה יותר לתרגיל פשוט. דרך לסנן ולפשט את הכיתוב המאיים של הבעיה המילולית בשביל תלמידים אשר רואים בבעיות מסוג זה איום.
יש לעודד את התלמיד לשאול שאלות שעולות בעקבות הבעיה המילולית ולענות עליהן על מנת להבין באופן מעמיק את הכתוב ולהגיע אל התשובה תוך הבנה מלאה של השאלה ב"שפות" השונות שלה

מרב זהר

# data[].attributes.body
למדתי שיש חשיבות איך להציג את התרגילים והשאלות לילד כי לכל תרגיל יש חשיבות מסוימת אם הוא לא הבין טוב את התרגיל אז הוא מפספס, כמו: אם נתנו לילד בעיה מילולית ולא הבין מה ההסבר אז הוא לא מצליח להפוך את הבעיה מחומר תיאורטי לחומר מעשי נכון.
וכאשר אחד מן הילדים האחרים בודק את התרגיל שלו ורואה שהוא ענה לא נכון אז הוא מסביר לו מה ההסבר הנכון ועוזר לו לתקן.

# data[].attributes.headline
תובנות מהמאמר:

# data[].attributes.subject
תובנות מהמאמר:

# data[].attributes.body
האסטרטגיות נועדו לאפשר לתלמיד לפתח מודעות, לשלוט בפתרון, לבדוק את עצמו אם טעה או צדק.
התלמיד לומד דרכי התבוננות על השאלה, שואל את עצמו שאלות, בודק מהיכן מתחילה השאלה. בנוסף,
התלמיד יחבר לעצמו שאלות שיעזרו לו בפתרון הבעיות. כל אילו ייעשו על ידי שלוש דרכים:
הפן הקוגניטיבי- התלמיד ישאל את עצמו על דרכי פתרון שונים למשל: האם קראתי את הבעיה יותר מפעם אחת? האם אני מבין את השאלה?
הפן הלשוני- איתור השאלה העיקרית. מה שאלו אותי?
הפן המטאקוגניטיבי- בקרה עצמית על ידי שאילת שאלות: מה היה קורה אילו? אילו דרכי פתרון נוספים ניתן לעשות? ניתן להכין כרטיס ניווט לפתרון.
כאשר מדובר בבעיה מילולית יש צורך להבין את הבעיה מבחינה לשונית ומתמטית על ידי קריאה מעמיקה וחוזרת של הבעיה. לאחר הפתרון נבצע בקרה לפתרון.

צליל

# data[].attributes.headline
תובנות על המאמר : 

# data[].attributes.subject
תובנות על המאמר : 

# data[].attributes.body
מדובר על אסטרטגיות לפתרון בעיות , המאמר עוסק בשאלות שהן מטרימות וספציפיות תלויות בסוג הבעיה , שאלות שאני שואלת את עצמי בכדי שאוכל להעריך את התלמיד.
אז אחד דרכי הייצוג וההערכה עבור התלמידים נעשית דרך השאלות שאני שואלת את התלמיד ואת עצמי , במאמר הזה רואים שמתמקדים בשאלות ייחודיות וכלליות שעוזרות למורה לפתור את הבעיה שהתלמיד מתמודד אתה , שאלות קשורות לרמת הקושי של התלמיד וכיצד הוא רוצה לפתור את הבעיה , השאלות מאפשרות לו להעריך את החשיבה שלו וגם לדעת שהוא טעה

# data[].attributes.headline
מאמר טיפול בתלמידים מתקשים

# data[].attributes.subject
מאמר טיפול בתלמידים מתקשים

# data[].attributes.body
למדנו מהטקסט שברגע שאנו נתקלים בבעיה, ישנם מספר דרכים לפתור אותה, עדיף לשאול שאלות מטרימות למציאת הפתרון.
יש שאלות מאוד ספציפיות והן תלויות בסוג הבעיה. אם זו בעיה מורכבת אז אפשר להעמיק יותר בשאלות ולדעת לנסח אותן להבין את הפתרון.
זה תלוי ברמת הקושי של התלמיד וכיצד הוא ניגש לבעיה והאם הוא רוצה לפתור אותה או רק להבין.

# data[].attributes.headline
תובנות על המאמר (ענת)

# data[].attributes.subject
תובנות על המאמר (ענת)

# data[].attributes.body
מדובר על שתי שיטות לאסטרטגיות לפיתרון שבן המורה מלמד את התלמיד, בשיטה הראשונה שמבוססת על רעיון שמאפשר לתלמיד לפתח מודעות והבנה כיצד הוא חושב וניגש לפתור בעיה מתמטיתית. השיטה כוללת שאילת שאלות בחלק הראשון שאלת השאלות מתמקדת בלפני ולאחר מכן שאלות שאחרי  קריאת הבעיה וזה על מנת לפתח את הפן הקוגנטיבי  ולבדוק האם השאילת השאלות מסייעת בהבנת הבעיה. ולאחר מכן מגיע פיתוח הפן הלשוני שזו התלמיד צריך לזהות את הבעיה העיקרית ואת
מילות המפתח ולבודד את המסיחים. בפן האחרון שהוא של המטאקוגניטיבי שבו התלמיד ינסה לפתח בקרה עצמית על התהליכים שלו. בשיטה השנייה ישנם אסטרטגיות של פתרון בעיות ללא פיתוח החשיבה של  התלמיד על פתרון הבעיות אלא רק דרך לפתור. וישנם תשעה שלבים שבעזרתם ניתן לגשר על המעבר בין בעיה מילולית לשפה המתמטתית
ענת

# data[].attributes.headline
תובנות על המאמר: (קרן סבג)

# data[].attributes.subject
תובנות על המאמר: (קרן סבג)

# data[].attributes.body
במאמר יש שתי שיטות לפתרון בעיות, ואסטרטגיות לפתרון בעיות.
על יד דרך הוראה של פתרון בעיות מילוליות ודרכים לקידום התלמידים בפתרון בעיות כל זאת בעזרת שאלות ותיווך שנעשה על ידי המורה.

השיטה הראשונה מחולקת לשלושה היבטים:
הפן הקוגנטיבי, הפן הלשוני והפן המטאקוגנטיבי.
הפן הקוגנטיבי אלו שאלות שעולות לפני אחרי או במהלך פתרון הבעיה מכיוון המורה.
לדוגמא: האם קראתי את הבעיה יותר מפעם אחת?
הפן הלשוני מתייחס לבעיה העיקרית לפתרון  הבעיה שעולה מתוך שאלות מתווכות של המורה.
לדוגמא: כתבו מהי מילת המפתח בבעיה החשבונית?
והפן המטאקוגנטיבי כלומר איך התלמיד מבקר או בודק את מה שעשה, נבדק על ידי שאלות מנחות של המורה.
לדוגמא: בדקו האם הפתרון הגיוני ומעשי?
לכל אחד מההיבטים הללו יש תהליך הוראה מסודרת והיררכי ודוגמאות של שאלות שהמורה מעלה ומתווך בדרך לפתרון הבעיה , במהלכה או בסופה וכיצד אנחנו כמורים יכולים לתווך לתלמיד וגם לשאול אותו שאלות שיעזרו לו בדרך לפתרון.

השיטה השנייה מציגה דרך הוראה לפתרון בעיות בכיתות הגבוהות של בית הספר היסודי, בחטית הביניים ובחטיבה עליונה.
בתוכה מוצגים תשעה שלבים לפתרון בעיה מילולית ולא מציגה שאלות שעולות או תיווך רב כמו בשיטה הראשונה.

# data[].attributes.body
מהמאמר אני הבנתי שיש חשיבות מאוד גדולה לשפה בפתרון בעיות מתמטיות. גם בפן הקוגניטיבי, גם בלשוני וגם במטאקוגניטיבי הילד צריך להבין את השפה, לחשוב האם הבין נכון, וכיצד יש לפתור את זה, ע"י פירוק לשלבים. תלמיד שיש לו בעיה שפתית יהיה לו מאוד קשה לעבור את כל השלבים האלה, ומי שיודע טוב את השפה זה יכול לעזור לו מאוד לשכלל את ההבנה המתמטית שלו.

מורן וירקרמן

# data[].attributes.headline
מודלים עבור תלמידים בעלי צרכים מיוחדים - רוית 

# data[].attributes.subject
מודלים עבור תלמידים בעלי צרכים מיוחדים - רוית 

# data[].attributes.body
המודלים מאפשרים גם לתלמיד בעל הצרכים המיוחדים להיות עצמאי, לקחת אחריות על הלמידה שלו ולהבין את הרציונאל שעומד מאחוריה. כדי לוודא שהתלמיד מבין את הרציונאל של הבעיה, אשאל אותו איפה הוא חושב שיצטרך להשתמש בתרגיל/ בעיה מסוג זה?
האסטרטגיות מאפשרות לתלמיד יישום של תהליכים מטה קוגניטיביים  על תהליך הלמידה שלו. בהתאם לכך, אעורר מודעות של התלמיד לזהות את סוג הלומד שהוא - מה 'עובד' עבורו? הקראה של השאלה או ייצוג חזותי שלה?
בדיוק כמו בהוראה של החינוך הלשוני,  "אתהלך" את הטקסט המתמטי - למרקר מילת שאלה, אהפוך את הבעיה לתבנית - איזו בעיה שפתרת כבר זה מזכיר לך?
הלמידה בשיטת האסטרטגיות מאפשרת לתלמיד ליישם אותן גם בתחומים אחרים. אנסה לחבר את הבעיה לתחום השפתי- לספר סיפור סביב הבעיה.

# data[].attributes.headline
למדתי שעל מנת לפתור בעיות במתמטיקה בשונה מאיך שפתרתי עד עכשיו יש להשתמש  בשלושה היבטים חשובים: הפן הקוגניטיבי, הפן הלשוני והפן המטאקוגניטיבי. זה מאפשר לנו לשאול שאלות על מנת לקדם אותנו לפתרון הבעיה. זה עוזר להבין ולארגן את השאלה הנדרשת. זה נותן להבין את הסיטואציה של הבעיה ואיך לפתור את התרגיל. גם מאוד חשוב לדעת איזה שאלות לשאול, ייחודיות? כלליות? זה מאוד עוזר להגיע לפתרון הבעיה ולהבנה שלה. אושרת בן אבו.

# data[].attributes.subject
למדתי שעל מנת לפתור בעיות במתמטיקה בשונה מאיך שפתרתי עד עכשיו יש להשתמש  בשלושה היבטים חשובים: הפן הקוגניטיבי, הפן הלשוני והפן המטאקוגניטיבי. זה מאפשר לנו לשאול שאלות על מנת לקדם אותנו לפתרון הבעיה. זה עוזר להבין ולארגן את השאלה הנדרשת. זה נותן להבין את הסיטואציה של הבעיה ואיך לפתור את התרגיל. גם מאוד חשוב לדעת איזה שאלות לשאול, ייחודיות? כלליות? זה מאוד עוזר להגיע לפתרון הבעיה ולהבנה שלה. אושרת בן אבו.

# data[].attributes.headline
מאירה ניקולא

# data[].attributes.subject
מאירה ניקולא

# data[].attributes.body
מאירה ניקולא

המסקנות שלי מהמאמר,1. זה שמאוד חשוב איך אני מנסחת את השאלה או המשימה כך שיהיה קל לתלמיד להבין מה עלי לעשות. 2.לבדוק האם חיברתי את התלמיד מבחינה קוגניטיבית האם הוא יודע מה ואיך הוא ניגש לשאלה? והאם הוא מסוגל לשאול את עצמו את השאלות הנכונות. 3.האם הוא יודע להתאים את המיומנות שיש לו לשאלה? והאם הוא יודע להשתמש בידע קודם שיש לו וכאן יש הסבר איך לבצע את זה בשתי שיטות. איך אני מתאימה את המשימה ליכולת של התלמיד ובוחרת את השיטה המתאימה ומכינה אותו לפי הקושי

# data[].attributes.headline
למדתי שישנה חשיבות גדולה לתהליך בו אתה ניגש לתרגיל/ בעיה כלשהי.  איך שאתה ניגש למשימה ועד שאתה מסיים אותה. וגם לאחר שאתה מסיים אותה , אתה עושה מעין בקרה עם עצמך - וכך אתה יכול ללמוד על עצמך יותר, באילו דרכים התנסת ותתנסה בעתיד . שירז 

# data[].attributes.subject
למדתי שישנה חשיבות גדולה לתהליך בו אתה ניגש לתרגיל/ בעיה כלשהי.  איך שאתה ניגש למשימה ועד שאתה מסיים אותה. וגם לאחר שאתה מסיים אותה , אתה עושה מעין בקרה עם עצמך - וכך אתה יכול ללמוד על עצמך יותר, באילו דרכים התנסת ותתנסה בעתיד . שירז 

# data[].attributes.headline
מאמר טיפול בתלמידים מתקשים. 

# data[].attributes.subject
מאמר טיפול בתלמידים מתקשים. 

# data[].attributes.body
פירוק השאלות המילוליות עוזרות להבנה וארגון השאלה לפני פתירתה. בכך התלמידים יוכלו להבין את ההוראה מה נדרש למצוא. בנוסף יצליחו להבין את הסיפור ויוכלו להמיר אותו לתרגיל חשבוני. כתוצאה מהבנתם הם יוכלו לבדוק את עצמם ואת חבריהם לקבוצה.
הילה פרידנזון

# data[].attributes.headline
רויטל - למדתי שברגע שתלמידים בודקים את השגיאות אחד של השני הם מפתחים יכולת רחבה יותר לפתרון הבעיה ומזהים את הסיבות לשגיאות חבריהם  בדרך שעוזרת להם להימנע מהם ועדיין עוזרת להם לרכוש דרך נוספת לגישה לבעיה . ברגע שאלו הם תלמידים עם לקויות למידה אולי צריך להראות להם הרבה דוגמאות לשגיאות שונות לפני שאתן להם לאבחן את שגיאות חבריהם .

# data[].attributes.subject
רויטל - למדתי שברגע שתלמידים בודקים את השגיאות אחד של השני הם מפתחים יכולת רחבה יותר לפתרון הבעיה ומזהים את הסיבות לשגיאות חבריהם  בדרך שעוזרת להם להימנע מהם ועדיין עוזרת להם לרכוש דרך נוספת לגישה לבעיה . ברגע שאלו הם תלמידים עם לקויות למידה אולי צריך להראות להם הרבה דוגמאות לשגיאות שונות לפני שאתן להם לאבחן את שגיאות חבריהם .

# data[].attributes.headline
"מודלים עבור תלמידים בעלי צרכים מיוחדים"

# data[].attributes.subject
"מודלים עבור תלמידים בעלי צרכים מיוחדים"

# data[].attributes.body
למדתי מהמאמר "מודלים עבור תלמידים בעלי צרכים מיוחדים"

איך מקדמים את התלמיד לפתירת בעיות בפן הקוגניטיבי, בפן הלשוני ובפן המטא קוגניטיבי. מודלים אלו מתרחשים באמצעות אסטרטגיות שונות. האסטרטגיה הראשונה הינה שאילת שאלות, מודלים אלו באים על מנת לקדם את התלמיד בפיתוח המודעות אשר תסייע לו להבין מה מתרחש בראשו. האסטרטגיה השנייה עוסקת בעיקר בהבנה ושילוב של רכיבים מתמטיים לשפה הטבעית, דבר אשר עוזר לקרוא טקסט שלם.
רון רימון

# data[].attributes.headline
בעקבות הקובץ טיפול בתלמידים המתקשים במתמטיקה אסטרטגיות בהבנת הנקרא

# data[].attributes.subject
בעקבות הקובץ טיפול בתלמידים המתקשים במתמטיקה אסטרטגיות בהבנת הנקרא

# data[].attributes.body
* ללמד את התלמיד שישאל   את עצמו שאלות מטרימות לפני הבעיה המילולית ותוך כדי קריאתה, כמו כן בסוף קריאת הבעיה המילולית ללמד את התלמיד ללמוד לבקר את הבנתו, כלומר האם הבין את הבעיה המילולית ולדעת איזה מידע חיוני עבורו כדי להצליח לפתור את הבעיה המילולית, ואיזה מידע אינו הכרחי לו.
* ללמד את התלמיד שיבדוק עם עצמו האם הוא מצליח לנסח את הבעיה המילולית במילים שלו.
* כרטיס ניווט חשוב מאוד ועוזר לתלמידים מתקשים
קרולין אביטן

# data[].attributes.body
בנסיון לפתק שאלה מתמטית משתתפים מספר תהליכים שקורים ביחד ואם תלמיד לא יכול להשלים תהליך אחד הוא משפיע על כל השאר. כל שלב הוא חשוב והם קורים בדרך כלל במקביל.  האתגר העיקרי בפתרון בעיה ממטית הינו זיהוי השאלה העיקרית. וכדי לזהות אותה יש מספר תהליכים הבנויים אחד על השננ וקורים כמעט במקביל.. שרונה מלול

# data[].attributes.headline
מאמר טיפול בתלמידים המתקשים במתמטיקה בבית הספר היסודי

# data[].attributes.subject
מאמר טיפול בתלמידים המתקשים במתמטיקה בבית הספר היסודי

# data[].attributes.body
חלק זה של המאמר נותן מס' שיטות לשאילת שאלות מילוליות במטרה לפתור אותן כך ששואלים שאלות לפני פתירת השאלה, במהלך קריאת פתירת השאלה ובסוף פתירת השאלה. שאלות שיכולות להישאל לפני הן שאלות שיכולות לעזור לנו כקורא להבין את השאלה. יכולה להיות שאלה כמו האם נתקלתי פעם בשאלה הזו. בזמן פתירת השאלה. האם אני יודע/ מבין איך לפתור את השאלה ובסופה, האם התשובה שלי הגיונית
יוספוב מיטל