# data[].attributes.body
Fokus på skridtstående:
Stor understøtningsflade og god balance
Muliggør vægtoverføring og kraften fra benene kan bruges

De 3 næser:
Næsen, knæene og fødderne i samme retning og ingen vrid i leddene

# data[].attributes.body
FALDTRUEDE BORGERE

•F.eks. Ved ortostatisk hypotentension

•HUSK! Vene- og thoraxpumpe før forflytning

•

BOORGERE MED DEMENS OG ANDRE HJERNESKADER

•Perseptionsforstyrrelser, forvirret og angst

•HUSK! Kun en som taler, øjenkontakt, korte sætninger og nødvendige komandoer

•

OVERVÆGTIGE BORGERE

•Kræver flere til at hjælpe med en forflytning 3-4 pers.

•HUSK! Risikovurdering og hjælpemidler til overvægtige

•

BORGERE MED HALVSIDIGE LAMMELSER

•OPMÆRKSOMHED på den paretiske skulder

•

SAMARBEJDER I FORFLYTNING

•Relationelt  samarbejde  om forflytning, men man her ikke nødvendigvis det samme perspektiv.

Planlæning af  forflytning – lytte, observere og fortælle

# data[].attributes.body
borgeren med funktionsevne:
lift med sejl - spilerdue - rollator - kørestole -
toiletstole eller toiletbænk- sarastady

når man skal forflytte eller lejre bogeren

# data[].attributes.body
Lift: Gulvlift, loftslift, stålift,
Sejl: forskellige størrelser, typer toilet, bade mm. til borgere med et ben,
Kørestol:
Rollator:
Glidestykke: Spielerdug

# data[].attributes.body
De 3 næser
Ret ryg
Gå lidt ned i knæene, så den kan fjedre lidt
Brug vægtoverførsel
små vinduesviskere

# data[].attributes.body
Vi henter noget gratis energi i forflytningsarbejdet når vi bruger naturfaglig viden.

Vores naturlige bevægemønster er udgangspunktet for al forflytning. Det kan variere fra person til person.
Bevægelsen sker i én kropsdel ad gangen.
Tyngden flyttes væk fra den kropsdel, der skal flyttes.
Vi skal tage udgangspunkt i borgers ressourcer.
Enhver forflytning kan deles op i delbevægelser, og et kan vi udnytte når vi skal tilrettelægge en forflytning, så vi udnytter borgerens ressourcer.

Vægtstangsprincippet gør det muligt at flytte byrder med færre kræfter. Princippet bruges bl.a., når en borger skal vendes fra rygliggende til sideliggende tilstand. Det bruges også når borger skal op at stå/ud af sengen.

# data[].attributes.body
Lange og tykke muskler er stærkere end tynde og lange muskler. Derfor arbejdsstilling altid at bøje let knæ og hofte at holde armene tæt til kroppen og at tage fat med hele håndfladen og samlede fingre.

Dynamisk og statisk arbejde

Muskler kan arbejde både dynamisk og statisk. I en muskel der arbejder dynamisk er der et skift imellem spænding og afspænding. Det gør at vigtige næringsstoffer og ilt lettere kommer frem til musklen. Samtidig transporteres affaldsstoffer væk fra musklen.
Hvis der er konstant spænding i musklen er der tale om statisk arbejde. Spændingen gør at ilt og næringsstoffer får sværere ved at komme frem til musklen og affaldsstoffer bliver ikke transporteret væk.
En arbejdsdag med meget statisk arbejde kan medføre træthed, smerter og myoser.

# data[].attributes.body
De fysiske rammer har stor betydning for at der er plads til at vi kan anvende de rigtige arbejdsstillinger.

Det er vigtigt, at der er gode pladsforhold, et stabilt underlag og en god belysning, så vi ikke belaster vores krop uhensigtsmæssigt.
Hvor meget plads, man skal bruge, afhænger af borgerens funktionsniveau, hvilke hjælpemidler der skal bruges, og hvilken forflytning der skal udføres, og hvem der skal udføre den.