# data[].attributes.body
for mange mennekser medfører aldringen, at der kommer funktionsnedsættelser og det er forskelligt fra person til person, hvordan aldringen påvirker funktionsevnen.

Social aldring.
I takt med at man bliver ældre, ændrer ens rolle sig i samfundet og det gør forventningerne til os også. Man stopper på arbejdsmarkedet og går på pension, og hele samfundets syn på en bliver anderledes -> man "mister status" og der er ikke længere brug for en. Det kan påvirke ens selvværd og selvtillid negativt.
Der sker også ændringer i netværket som indsnævres, flere af ens venner, familiemedlemmer mm. dør og det udløser en sorg som kan føre til ensomhed og i værste tilfælde depression.

# data[].attributes.body
Rehabiliteringsforløb. § 83 aforpligter kommunerne til at tilbyde borgere med behov for personlig pleje og praktisk hjælp et tidsafgrænset rehabiliteringsforløb, hvis rehabiliteringsforløbet vurderes at kunne forbedre personens funktionsevne og dermed nedsætte behovet for hjælp efter § 83.

# data[].attributes.body
En rehabiliterende tilgang er rettet mod borgerens samlede funktionsevne og livssituation
Rehabilitering er en målrettet og tidsbestemt samarbejdsproces mellem en borger, pårørende og medarbejdere. Formålet er, at borgeren, som har eller er i risiko for at få betydelige begrænsninger i sin fysiske, psykiske og/eller sociale funktionsevne, opnår et selvstændigt og meningsfuldt liv.
Rehabilitering omfatter mange forskellige indsatser som genoptræning, psykosociale forhold, patientuddannelse, støttende og kompenserende tiltag samt indsatser rettet mod uddannelse og beskæftigelse.

# data[].attributes.body
Det er vigtigt at alle rehabiliteringsforløb tilrettelægges efter borgerens egne ønsker og behov, på den måde får forløbet betydning for borgeren og den indre motivation vil være større. Det er også vigtigt hele tiden at inddrage borgeren så han/hun føler et ansvar for forløbet, og bliver hørt så alt foregår på borgerens præmisser og ikke fagpersonernes.

# data[].attributes.body
det er et forløb for at forbedre borgerens funktionsnivue til hverdgs livet

# data[].attributes.body
Specifikke
Vær så konkret og specifik som muligt. Gå din formulering efter for fyldord – er der ord, der kan undværes, så slet dem. Er der ord, der kan misforstås, så byt dem ud eller definer dem. Vis evt. din formulering til en udenforstående fagfælle og bed vedkommende genfortælle, hvad du har skrevet. Kan han/hun ikke det, eller står dele af det uklart, må teksten præciseres yderligere.

# data[].attributes.body
Målbare
Opstil resultater, der reelt kan måles, og sæt konkrete succeskriterier op for, hvordan det ser ud, når I er i mål. Det er ikke så let, som det lyder, og det betaler sig at nørkle med formuleringen. Brug evt. visualisering – hvordan kan man konkret se/måle effekten? Mere herom nedenfor.

# data[].attributes.body
Attraktiv
Sørg for, at målene er attraktiv rundt om bordet – både af styregruppen, projektgruppen og af andre relevante interessenter. Uden fælles accept er målene ikke meget værd

# data[].attributes.body
Realistiske
Vær sikker på, at I faktisk kan komme i mål med de ressourcer, kompetencer og handlemuligheder, I har til rådighed. Målene skal være realistiske og opnåelige. Her er det relevant at lave en risikovurdering. Hvor er usikkerhederne i jeres projektet, og hvad kan I gøre for at imødegå dem?

# data[].attributes.body
Tidsbestemt
Sæt deadlines for, hvornår målene skal være nået. Du kan operere med flere milepæle undervejs og et slutmål, eller måske er det mere relevant med flere deadlines alt efter, hvad dit projekt omfatter, og hvor komplekst det er.

# data[].attributes.body
Alle forløb tilrettelægges efter den enkelte borger, alle mennesker er forskellige og derfor skal forløbene også være det. Forløbet planlægges ud fra egne ønsker, behov og ressourcer. For at fastlægge ressourcerne undersøger man følgende:
- fysiske ressourcer: han borgeren stå, gå og løfte sine arme mm.
- psykiske ressourcer: vilje, gåpåmod, selvværd mm.
- sociale område: har borgeren et godt netværk som har forventninger eller ønsker
-> det kan være en god idé at inddrage borgerens netværk, de kan være støttende og hjælpende samt have forventninger til borgeren og holde borgeren ansvarlig for forløbet. Netværket kan også være en motiverende faktor i forhold til ydre motivation.

# data[].attributes.body
Mestring handler om evnen til at indgå i relationer med andre og være en del af både et fagligt og et socialt fællesskab. Ligeledes handler det om at føle sig psykisk og følelsesmæssigt rustet til at møde arbejdet og arbejdsdagen.

# data[].attributes.body
I et rehabiliterende forløb bliver der i samarbejde med borgeren opsat et overordnet mål samt delmål, og en deadline (tidspunkt) for hvornår målet skal være opnået. Det er vigtigt at målene er realistiske og får borgeren derhen hvor han/hun gerne vil være (vil borgeren f.eks. kunne gå selvstændigt er det det som vi arbejder hen imod). Delmålene bruges for at gøre processen mere overskuelig, i stedet for at han/hun skal kunne gå om 2 måneder bliver det delt op så man hele tiden fokuserer på en ting som leder hen imod det store mål. Et delmål kan f.eks. være at man om 2 uger kan rejse sig uden hjælp fra fagpersonalet, det næste mål kan så være at kunne bruge benene mere.
Der bliver løbende evalueret igennem forløbet for at fastslå hvordan forløbet går, om delmålene stadig er realistiske og om der skal foretages ændringer.
Tidspunktet skal også være realistisk, er det overhovedet realistisk at borgeren kan genvinde sin gå funktion på 2mdr. eller skal der bruges længere tid? Det ser man også på under evalueringen.

# data[].attributes.body
Mestringsevne
Er evnen til at klare eller håndtere de nye situationer, man kommer ud i.

# data[].attributes.headline
De 8 grundprincipper for rehabiliteringsforløb

# data[].attributes.subject
De 8 grundprincipper for rehabiliteringsforløb

# data[].attributes.body
1.       Borgerens aktive deltagelse i forløbet.

2.       Individuel og fleksibel       tilrettelæggelse med afsæt i borgeren behov.

3.       Helhedsorienteret tilgang i forhold til borgerens samlede livssituation

4.       Målorienterede og tidsafgrænsede forløb.

5.       Tværfagligt og tværsektorielt samarbejde

6.       Koordinerede forløb

7.       Planlægning

8.       Videns basering og kvalitet

# data[].attributes.body
Det tværfaglige samarbejde består af forskellige fagpersoner (visitator, sygehus, sosu personale, fysioterapeut mm.) som samarbejder om og i rehabilteringsforløbet. Alle fagpersoner spiller en vigtig rolle i at få et godt samarbejde med borgeren og få et succesfuldt forløb.

# data[].attributes.body
Forløbet starter på sygehuset hvor det relevante fagpersonale holder det første møde med borgeren og finder ud af hvilke mål der er, hvor lang tid der skal bruges mm. Der skal være en sammenhæng mellem behandlingen på sygehuset og resten af det rehabiliterende forløb. For at sikre sammenhængen, bliver sygehuset inddraget i forløbet.

# data[].attributes.body
Det kan være svært at definere hvad livskvalitet er. Men kort sagt vil det sige at: Livskvalitet er den enkeltes opfattelse af, om man har det godt samt har et godt liv.

Der er dog nogle forskellige aspekter der spiller ind som kan have stort betydning for om man har livskvalitet. Det er blandt andet at man har selvværd samt selvtillid. Det er også vigtigt for alle mennesker at føle sig elsket, vellidt og ønsket.

# data[].attributes.body
Rehabiliteringsforløbet bliver i starten planlagt, og der bliver lavet en klar plan over møder og selve forløbet. Planen laves i samarbejde med borgeren og de pårørende, den kan tilgås af alle fagpersonerne elektronisk. Der bliver dokumenteret og observeret (alt personale skriver hvad de laver og hvad de har set/oplevet)
-> det er også her muligt at ændre i planen

# data[].attributes.body
Funktionsevne er på den måde kroppen fungerer på. For at leve selvstændigt, har vi behov for at kunne selv bestemme og være aktive i vores hverdag.

Funktionsevne kan deles op i:

# data[].attributes.body
Den rehabiliterende tilgang betyder hjælp til selvhjælp. Fagpersonalet støtter og hjælper borgeren til at være så aktiv og selvhjulpen som muligt. En selvhjulpen og uafhængig borger vil have nemmere ved at leve det ønskede liv, hvor alle behov er dækket og de har mulighed for at deltage i samfundet mm. Det er vigtigt at alt fagpersonalet samarbejder om den rehabiliterende tilgang og kan se meningen med det, for at det kan lykkedes er det vigtigt at alle, både fagpersonale såvel som borgeren, deltager og yder en aktiv indsats.

# data[].attributes.body
Fysisk funktionsevne

At kunne gå ud og hente et glas vand er et eksempel på fysisk funktionsevne.

Man har brug for at kunne stå på sine ben, for at hente et glas vand, det kaldes standfunktion.

At kunne gå hedder gangfunktion

Det kræver muskler i ben, ryg, og balder. Mange ældre har problemer med at komme op, da de ikke har dette, og at de måske går hen og bliver svimmel.

Standfunktion og gangfunkton er nødvendige for at udfører hverdagen i forhold til:

Personlige aktiviteter

Arbejdsaktiviteter

Fritidsaktiviteter

Fysisk funktionsevner kan også betydning for:

at man kan tygge sin mad og synke den

at man kan holde på vandet

at man kan bruge sine hænder og sine fingre

# data[].attributes.body
Behov:
Døgnrytme: Når bestemte aktiviter går igen på nogenlunde samme tidspunkt af dagen, det er et mønster der viser hvilke vaner man har -> at man måske står op og spiser morgenmad på det samme tidspunkt hver dag.
Deltagelse i samfundslivet: Når man har mulighed for at gå i skole, have et arbejde, stemme til valg, tage ud og rejse og at kunne handle selv (indkøb)
-> altså kunne gøre ting selvstændigt
Netværk: Er den omgangskreds som et menneske har, et netværk kan bestå af familie, venner og en partner. Netværket kan hjælpe og støtte mennesket, men også være medvirkende til at man føler sig elsket og vellidt.

# data[].attributes.body
Netværket kan hjælpe utroligt meget i forhold til mestring, det  er nemmere at klare nye situationer med et stærkt netværk som hjælper, støtter og er der for personen. Det gør situationen nemmere at håndtere, fordi der er mennesker som står klar til at gribe en hvis man falder.
Det kan være vigtigt, da nye situationer både kan påvirke en fysisk, psykisk og socialt. Man skal dog være opmærksom på at de tre ting altid vil gå hånd i hånd, så selvom man får en fysisk skade vil det stadig påvirke en psykisk.

# data[].attributes.body
Psykisk funktion

Er vores hukommelse har stor betydning på vores hverdage. Hvis man har problemer med den, kan man hurtigt glemme hvad man skal i løbet af en dag, og det har stor betydning på vores hverdagsaktiviteter.

Vi tænker normalt ikke over vores vaner og rutiner, men hvis hukommelsen svigter, kan man glemme hvad man skal tage på, når man fx. skal ud af døren i regnvejr.

# data[].attributes.body
Social funktionsevne

Er at man kan være i kontakt med andre og omgår andre. Man kender regler og normer, og man indpasser sig efter det.

Når man har svækket sine sociale funktioner, kan man glemme sociale normer, altså hvordan man opfører sig i mængden.

# data[].attributes.body
Almindelig Daglig Livsførelse er de aktiviter hvor livet kører på. de fleste mennekser kan gøre selv, men nogen andre har bruge for hjælp til udføre de hverdags daglige aktiviteter. fagpersoner skal vurdere borgerens funktionsevne og beskrives hvor meget hjælp borgeren skal have

# data[].attributes.body
Personlige aktiviteter er de intime aktiviteter som man helst vil udføre selv, det inkluderer aktiviteter som toiletbesøg, bad, måltider mm.

# data[].attributes.body
Det er aktiviteter vi udfører af lyst og interesse fordi man udfordres og udvikler sig. Det kan være aktiviteter man udfører på egen hånd som håndarbejde der foregår derhjemme, eller som udføres sammen med andre i sociale sammenhænge hvor man bliver en del af et fællesskab. Eksempler på det kan være at man f.eks. går til gymnastik eller badminton. Aktiviteterne er en del af behovspyramiden og giver livsglæde og livskvalitet. Hvilke aktiviteter man vælger og hvor, har noget at gøre med hvor man bor i verden, om det er i byen eller på landet og ens alder samt køn.

# data[].attributes.body
Funktionnedsættelse og nedsat funktionsevne

Funktionsnedsættelse er en begrænsning i kroppens evne til at fungere. det kan både være fysisk og psykisk. Det kan være i forhold til sansning, musklers funktion, hjernens funktion, hukommelse, og genkendelse o.s.v.

Nedsat funktion er når man fx ikke har ben mere, men at det ikke har sættet funktionsevnen, at man stadig fungere selvom at man har en funktionsnedsættelse.

# data[].attributes.body
Er instrumentelle aktiviter som b.la. kan foregå i hjemmet. Det kan være et arbejde som skal udføres for at "tjene til livets opretholdelse". Derhjemme kan aktiviteterne inkludere; rengøring, tøjvask, madlavning mm.

# data[].attributes.body
Maslows behovspyramide er et teoretisk koncept, der beskriver menneskers grundlæggende behov. Maslow definerede disse behov i en rangorden fra det mest basale til det højeste. Behovene kan deles op og uddybes i følgende kategorier:

Fysiske behov:
Dette er de mest basale behov, som vi har som mennesker. De omfatter ilt, mad, vand, søvn og sex. Maslow mente, at disse behov skal være til stede og tilfredsstillet, før vi kan tænke på at opfylde andre behov.

Trygheds behov:
Når vores fysiske behov er opfyldt, vil vi have behov for en fornemmelse af sikkerhed og tryghed. Dette omfatter behovene for beskyttelse, stabilitet og et sikkert hjem.

Sociale behov:
Maslow mente, at vi har et stærkt behov for social kontakt og tilhørsforhold. Dette omfatter behovene for venskab, kærlighed og intimitet.

Egoistiske behov:
Når vores sociale behov er tilfredsstillet, vil vi have et behov for at blive anerkendt og respekteret af andre. Dette omfatter behovene for anerkendelse, status og succes.

Selvrealiserende behov:
Maslow mente, at vi har et behov for at udvikle os selv og vores evner. Dette er det højeste behov i Maslows behovspyramide, og det fører os til at realisere vores potentiale.

# data[].attributes.body
Navn: Aicha

Alder: 73 år

Uddannelse/tidligere beskæftigelse: Familien kom til Danmark fra Tyrkiet i slutningen af 1960’erne som gæstearbejdere. Aicha gik hjemme, da børnene var små, men har arbejdet som rengøringsassistent på en skole i Agedrup fra slutningen af 1980’erne og frem til sin folkepension.

Nuværende bolig: Aicha og ægtefællen bor i lejlighed i Fyrreparken på 1. sal.

Netværk: Aicha bor sammen med sin jævnaldrende ægtefælle. Sammen har de 3 voksne børn, som alle bor i nærområdet. Aichia har 7 børnebørn som hun har stor glæde af.

Værdier/livsførelse: Aicha har altid sørget for hjemmet, børnene og manden. Hun har altid vægtet et pænt og rent hjem højt, men er nu efterhånden så svækket at hun ikke kan overskue at holde hjemmet, hvilket betyder at ægtefællen må tage over.

Interesser før og nu: Aicha har aldrig dyrket fritidsinteresser, det var der ikke råd til. Hun kunne dog godt lide at bruge tiden på de huslige pligter, samt håndarbejde. Nu er lysten ikke så stor til at være kreativ.

Sygdom/funktionsnedsættelse: Efter et fald som resulterede i et hoftebrud, har Aicha været indlagt på OUH. Efter udskrivelse har Aicha fået tildelt hjælp til personlig pleje, påklædning og bad efter serviceloven.

Aicha har midlertidig lånt en rollator, skråpude og strømpepåtager fra ortopædkir. Afd, OUH, men hun har svært ved at anvende de anviste hjælpemidler på trods af grundig instruktion fra sygehuset. Hun har dårlig balance, men vil ikke bruge sin rollator. OUH har lavet en genoptræningsplan med funktionsvurdering

Børnene fortæller, at deres mor har ændret sig i løbet af det sidste år. Hun glemmer, har nedsat erkendelse og manglende forståelse for egen situation. Hun er småtspisende og tabt sig mindst 10 kg over det seneste halve år. Deres mor har i lang tid klaget over ømhed i ben og muskler. Hun har altid været svær at motivere til at røre sig og komme ud i den friske luft.

# data[].attributes.body
Indre motivation: borgeren er motiveret og vil gerne.
Ydre motivation: borger er ikke særlig motiveret, så fagpersonalet og netværket prøver at motivere borgeren.

# data[].attributes.body
Assistent: Mette
Elev: Vahid
Borger: Vivian

# data[].attributes.body
Assistent: Vivian
Elev: Mette
Borger: Vahid

# data[].attributes.body
Assistent: Vahid
Elev:Vivian
Borger: Mette

# data[].attributes.body
Teori:
ADL
Livskvalitet
Maslow
-> husk motivation

# data[].attributes.body
Teori:
Smart-mål
Rehabiliterende
Motivation

# data[].attributes.body
Teori:
Konflikt trappen
Mestring
Tværfagligt
Motivation

# data[].attributes.body
Type 2 diabetes.

# data[].attributes.body
Teori: Dokumentation

# data[].attributes.body
Der er gået halvanden måned siden sidst at vi lavede et mål sammen med Aischa… Og vi vil tjekke op på hende om hun begyndt at få det bedre efter hofteoperation.

Hun går og brokker sig, og har ikke det rette motivation, så jeg bliver irriteret på hende og konflikten kommer lidt op, da jeg synes at kommunen har hjulpet hende en del med det her og at vi tilsammen lavede et mål sammen for halvanden måned siden!

Jeg kigger hjælpende hen mod eleven, da jeg selv kan se at jeg lige kom ud af mit professionelle, hvor eleven så lige siger at jeg non lige har brug for at trække vejret, hvilket jeg gør. Siger undskyld, at det var ikke noget med hende, men at det var noget med det personlige og private jeg kom til at tage med hjemme fra, og det var uacceptabelt og det må jeg undskylde for. Og håber på et tilgivelse, og at det ikke sker igen!

Eleven giver Aisha saftevand, og jeg nævner at hun skal have den sukkerfrie inden jeg går ud, og de snakker sammen om.. bla bla bla.. Livshistorie

Jeg spørger og forklare om sukkersyge, til eleven... Og det er noget med at insulinen ikke virker, og derfor bliver blodsukkeret for højt, og derfor skal holde øje med sukkertallet ikke stiger.

Der blev noteret at Aisha har mistet  motivation. Og at jeg vil ringe til familien, og bede dem om at komme og hjælpe til, nær jeg er færdig med min rute.

# data[].attributes.body
Vahid har hørt om konflikten, og snakker med Aisha om hvor højt det er gået og om det er faldet på plads igen. Eller har brug for at snakke sammen med ham om det.

Der bliver snakket om at der er blevet ringet til hendes børn, og at de er villige til at komme skiftevis og hjælpe til med hendes gå-tur rundt om huset, for så kan hun også lige se sine børnebørn…

Aisha skal hjælpes i sengen, og assistenten minder Aisha om vægtstangsprincippet, da hun havde svært ved at komme op af stolen.

Efter hun er kommet i sengen, kalder vi på Aishas mand, da Vahid ikke må tage tøjet af hende, pga religion.

# data[].attributes.body
- Assistent og elev kommer ind til Aicha, der bliver sagt godmorgen og eleven præsenteres.
Assistent har kort samtale med borgeren og får samtykke til at gå hen og udføre håndhygiejne sammen med eleven -> der er samtale med elev om reglerne for hånd hygiejne samtidig med at det udføres. Assistent går i gang med det rehabiliterende arbejde, elev kigger på og der er vedvarende samtale mellem assistent og borger. Aicha inkluderes i hele arbejdet og forløbet og der bliver ikke snakket hen over hovedet på hende. Elev har mulighed for at deltage i samtalen og stille spørgsmål til arbejdet.
-> der inddrages teorier i rollespillet
-> rollatoren køres hen til sengen så Aicha kan komme ud af sengen, Aicha går hen til køkkenet og får udleveret tallerken, glas og bestik og hjælper med at dække bordet.
-> Aicha er modvillig, får ydre motivation.
-> Assistent og elev fortæller at hun skal over til bordet og have medicin, så bliver smerten bedre. Husk at skabe samtale, spørg ind til Aicha både fysisk og det mentale.
-> Aicha fortæller at børnebørnene snart kan komme på besøg, fordi hun har fået det bedre.
- Spørg ind til hvordan det går med at få tøj på (generelt), observer på det -> også toiletbesøg (P-ADL)
- spørg ind til hvor meget mad hun får (Maslow)
- hun har diabetes og hoftebrud

# data[].attributes.body
Assistent og elev kommer indenfor, de siger goddag og går efter samtykke i gang med at udføre håndhygiejne (inden håndsprit eller håndvask). Assistent og elev kommer til middag, de prøver at motivere Aicha til at gå nogle ture sammen med hendes mand for at få genoptrænet hoften. Assistent foreslår en gå tur ugen efter. Elev er igen en del af samtalen og arbejdet, og har mulighed for at stille spørgsmål. Assistent og elev foreslår også at Aicha og hendes mand kan spille brætspil eller kortspil for at holde gang i hovedet.