# data[].attributes.headline
Înțelegerea genului fantasy și fantastic

# data[].attributes.subject
Înțelegerea genului fantasy și fantastic

# data[].attributes.body
Elevii vor putea identifica trăsăturile specifice ale genurilor fantasy și fantastic în literatura studiată.

# data[].attributes.headline
Diferențierea dintre fantasticul tradițional și fantasy-ul modern

# data[].attributes.subject
Diferențierea dintre fantasticul tradițional și fantasy-ul modern

# data[].attributes.body
Elevii vor analiza diferențele dintre basmul cult/nouvela fantastică și textele fantasy moderne.

# data[].attributes.headline
Explorarea simbolismului în lumi imaginare

# data[].attributes.subject
Explorarea simbolismului în lumi imaginare

# data[].attributes.body
Elevii vor înțelege funcția simbolică a spațiilor ficționale și personajelor arhetipale.

# data[].attributes.body
Cum reflectă literatura imaginară teme universale precum lupta dintre bine și rău?

# data[].attributes.headline
Lecție introductivă: Context și definiții

# data[].attributes.subject
Lecție introductivă: Context și definiții

# data[].attributes.body
Profesorul prezintă trăsăturile specifice ale genurilor fantasy și fantastic folosind exemple precum Harap-Alb și un fragment dintr-o operă modernă.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
„Harap-Alb"

Harap Alb pe un timbru românesc din 1965

Titlu original

„ Povestea lui Harap-Alb "

Data publicării

Povestea lui Harap-Alb este un basm cult scris de Ion Creangă. A apărut în revista Convorbiri literare, la 1 august 1877, apoi a fost publicat în același an în ziarul de către Mihai Eminescu. Pornind de la modelul folcloric, autorul reactualizează teme de circulație universală trecându-le prin filtrul propriei viziuni; asistăm astfel la un text narativ complex, amplu și pluriepisodic, cu numeroase personaje purtătoare ale unor valori simbolice.

Tema basmului este reprezentată de lupta binelui împotriva răului, încheiată cu victoria binelui. Personajul principal parcurge astfel o aventură eroică imaginară, un drum al maturizării morale și etice presărat de diferite probe și obstacole. Lumea în care se petrece acțiunea este una miraculoasă, dominată de stereotip și hiperbolizare; o oglindire exagerată, carnavalescă și fabuloasă a realității, ce nu provoacă o reacție particulară cititorului sau personajelor, acestea acceptând îmbrățișarea unor convenții diferite decât cele ale lumii reale, raționale.

Atenție: urmează detalii despre narațiune și/sau deznodământ.

Basmul începe prin prezentarea unei situații de început: un crai avea trei feciori, iar într-o țară foarte îndepărtată, fratele acestuia, Verde-Împărat, avea trei fete. Armonia se rupe odată cu sosirea unei scrisori provenite de la Împăratul Verde, în care acesta mărturisește fratelui nevoia unui moștenitor de linie masculină și îi cere să-i trimită cel mai vrednic dintre nepoți, ca să îi urmeze la tron. Odată cu prezentarea acestui motiv al împăratului fără urmaș, desfășurarea acțiunii (căutarea eroului), se concretizează prin probe, cărora cei trei feciori de crai sunt supuși de tată. Acesta, deghizat sub o piele de urs le iese în față sub un pod; înspăimântați, primii doi feciori renunță la misiune și astfel ne apare motivul superiorității mezinului, fiul cel mic fiind singurul care reușește să treacă proba, ajutat de Sfânta Duminică care îl pregătește la inițiere poruncindu-i să pornească la drum cu hainele, armele și calul din tinerețe a tatălui său, repetând astfel condițiile inițierii acestuia. Calul, deși la început apare ca fiind un biet animal slab și bătrân, se demonstrează a fi unul înzestrat cu puteri supranaturale și va deveni tovarășul și sfătuitorul tânărului.

Harap-Alb, timbru din 1989

Întrucât podul simbolizează trecerea de la o etapă a vieții la alta, tatăl îi dăruiește fiului pielea de urs și primele indicații despre noua lume: să se ferească de Omul Roș și de Omul Spân. Pe drum, rătăcindu-se în pădure, fiul de crai se întâlnește cu Omul Spân, care în a treia apariție reușește să îl determine pe fecior să încalce sfatul părintesc; acesta crezând că se află în „țara spânilor" și având nevoie de ajutor pentru a ieși din pădurea labirint îl ia pe Spân ca slugă, încălcând astfel recomandarea tatălui.
Cei doi pornesc la drum iar prin înșelătorie, Spânul îl convinge pe crai să coboare într-o fântână pentru a se răcori; feciorul, încă „boboc în felul lui la trebi de aieste" coboară în fântână unde este închis de Spân și obligat să îi mărturisească informațiile relative propriei identități și obiectivele călătoriei sale. Naivitatea feciorului este sancționată prin pierderea identității și a dreptului de a deveni împărat. Spânul, furându-i identitatea îl transformă în slugă și îi dă numele de Harap-Alb, spunându-i că pentru a-și redobândi originile trebuie să moară și să învie. Astfel omul Spân se dovedește a fi un rău necesar, un inițiator care îl va pune pe Harap-Alb în situații dificile, contribuind la dezvoltarea unor capacități morale necesare atunci când va deveni „mare și tare".
Aceste încercări echivalează cu diverse probe ale ascultării, curajului și milosteniei. Harap-Alb va trebui să aducă salate din Grădina Ursului, pielea cu pietre prețioase din Pădurea Cerbului solomonit și pe fata Împăratului Roș. Această ultimă probă presupune o serie de alte probe prin care Împăratul Roș încearcă să îndepărteze pețitorii (proba casei de aramă, ospățul, trierea macului de nisip) dar și o serie de probe care o vizează direct pe fată (fuga nocturnă a fetei, transformată în pasăre, proba ghicitului și proba impusă de fată). Trecerea acestor încercări va fi realizată cu ajutorul unor personaje cu puteri supranaturale care îl vor ajuta pe Harap-Alb: Gerilă, Setilă, Flămânzilă, Ochilă, Păsări-Lăți-Lungilă, calul, furnicile, Sfânta Duminică și Crăiasa albinelor.

Punctul culminant este atins o dată cu sfârșitul ultimei probe, când Harap-Alb se întoarce la curtea Împăratului Verde cu fata Împăratului Roș, care dezvăluind adevărata lui identitate demaschează răufăcătorul, recunoscând adevăratul erou. Urmează tentativa Spânului de a-l ucide pe Harap-Alb, tăindu-i capul, dar acesta va fi înviat de fata Împăratului Roș cu o serie de obiecte magice aduse de cal la sfârșitul ultimei probe. Între timp, Omul Spân este ucis de calul lui Harap-Alb ce „îl înșfacă cu dinții" zburând cu dânsul până în înaltul cerului de unde îi dă drumul, făcând din acesta „praf și pulbere"
Harap-Alb reintră în posesia propriei identități, primind drept recompensă fata Împăratului Roș și împărăția unchiului, ceea ce confirmă maturizarea eroului care, prin moartea și învierea sa cu conotații inițiatice, trece de la o etapă existențială la alta, devenind împărat.

Deznodământul constă în refacerea armoniei prin încheierea conflictului cu victoria binelui asupra răului, răsplata și nunta celor doi feciori.

Acțiunea se desfășoară linear, succesiunea episoadelor fiind redată cronologic, prin înlănțuire. Aceste episoade corespund din punct de vedere compozițional unor etape ale drumului inițiatic pe care feciorul de împărat trebuie să le parcurgă (pregătirea pentru drum - parcurgerea drumului inițiatic - răsplata).

Modelul structural al basmului este dominat de stereotipie, implicând o serie de acțiuni convenționale, dispuse în perechi opoziționale (interdicția - încălcarea interdicției etc). Creangă utilizează triplicarea sistematică a situaților ce compun schema logică a narațiunii, suprasolicitând procedeul: a treia probă conține alte încercări impuse de Împăratul Roșu și de fată. Astfel eroul are de trecut mai multe serii de probe, nu doar trei.

Aceste steriotipii vizează și construcția personajelor, care îndeplinesc o serie de roluri specifice basmului: eroul, personajele ajutătoare, antagonistul eroului, fata de împărat (personajul căutat). Întâlnim și o serie de numere și obiecte magice.
Coordonatele acțiunii sunt vagi, nedefinite, datorită convenției atemporalității și aspațialității

Modalitățile de realizare a oralității stilului sunt:

Modalitățile de realizare a umorului sunt:

exprimarea poznașă, mucalită

combinații neașteptate de cuvinte

caracterizări pitorești

vorbe de duh

autopersiflarea

ironia

poreclele personajelor

situațiile și întâmplările în care sunt puși eroii

utilizarea diminutivelor cu valoare augmentativă.

Personajele sunt purtătoare unor valori simbolice corespunzătoare antitezei dintre bine și rău. Specific basmului cult este modul în care se realizează individualizarea personajelor, în primul rând prin limbaj. Acestea reprezintă, cu excepția eroului al cărui caracter evoluează pe parcurs, hiperbolizarea și ironizarea unor tipologii umane reductibile la o singură trăsătură dominantă.

Timbru moldovenesc cu Harap-Alb din 2000

Protagonistul nu prezintă puteri supranaturale sau însușiri excepționale dar prin trecerea probelor de pe parcurs dobândește o serie de calități psiho-morale necesare unui crai „mare și tare". Numele personajului reflectă condiția duală de slugă (Harap) de origine nobilă (Alb), dar și o sugestie cromatică de alb/negru care sugerează starea intermediară dintre naivitate și maturitate.

Reprezintă antagonistul eroului, personaj de o inteligență perfidă, acesta are rolul de a-l iniția pe Harap-Alb, reprezentând astfel, împreună cu Împăratul Roș, un rău necesar maturizării protagonistului.

Regina albinelor este un personaj fantastic din mitologia românească. Aceasta îl ajută pe erou ca răsplată a unei fapte bune, dăruindu-i o aripă cu care o va chema atunci când o va arde. O înțeapă pe Fata Împăratului Roș, dezvăluind-o lui Harap-Alb, ca răsplată pentru faptul că a făcut o locuință albinelor.

Împăratul Verde

Acesta este unchiul eroului, ce nu are urmaș la tron și trimite o scrisoare fratelui său (tatăl lui Harap-Alb) pentru a-i cere un nepot drept moștenitor.

Bibliografie

Cubleșan Constantin, Antologia basmului cult românesc, Editura Dacia, Cluj-Napoca, 2002, ISBN 973-35-1428-4

G. Călinescu, Estetica Basmului, București, Editura pentru Literatură, 1965

Florin Ioniță, Note la Povestea lui Harap-Alb, în vol. Antologia basmului cult, București, Editura Coresi, 2003

Zoe Dumitrescu-Bușulenga, Receptarea lui Creangă azi, în vol. Ion Creangă, Opere, Editura Fundației Cultural e Române, București, 1996

Mihai Pop, Pavel Ruxăndoiu, Folclor literar românesc, cap. Basmul, EDP, București, 1990

" Dar calul lui Harap-Alb îndată se repede și el la Spân și-i zice:
-Pân-aici, Spânule! Și odată mi ți-l înșfacă cu dinții de cap, zboară cu dânsul în înaltul cerului, și apoi, dându-i drumul de-acolo, se face Spânul până jos praf și pulbere." - Povestea lui Harap-Alb, Ion Creangă

Materiale media legate de Harap-Alb la Wikimedia Commons

Wikisursă

# data[].attributes.attachment_link.description
„Harap-Alb" Harap Alb pe un timbru românesc din 1965 Titlu original „ Povestea lui Harap-Alb " Data publicării Povestea lui Harap-Alb este un basm cult scris de Ion Creangă. A apărut în revista Convorbiri literare , la 1 august 1877, apoi a fost publicat în același an în ziarul de către Mihai Eminescu.

# data[].attributes.body
Elevii, împărțiți în grupuri mici, citesc și discută diferențele dintre un text tradițional și unul modern. Grupurile vor crea apoi un mini-raport pe Padlet.

# data[].attributes.body
Elevii creează o scurtă poveste fantastică utilizând elementele specifice genului, incluzând personaje arhetipale și un spațiu ficțional unic.

# data[].attributes.attachment_link.title
How to Write Your First Fantasy Novel in 2025 (Full Guide)

# data[].attributes.body
Elevii avansați pot explora influența mitului în jocurile video sau filmele fantasy și să creeze o prezentare despre descoperirile lor.

# data[].attributes.attachment_link.title
10 Great Mythology Games That AREN'T Greek or Norse

# data[].attributes.body
Profesorul notează contribuțiile fiecărui elev în timpul activității de analiză comparativă.

# data[].attributes.body
Profesorul oferă comentarii asupra poveștilor scrise de elevi, subliniind utilizarea corectă a elementelor specifice genului.

# data[].attributes.headline
Quiz despre genurile fantasy și fantastic

# data[].attributes.subject
Quiz despre genurile fantasy și fantastic

# data[].attributes.body
Un test scurt care include întrebări despre diferențele dintre genuri, trăsăturile lor și funcția simbolică a acestora.

# data[].attributes.attachment_link.description
From Classic Fantasy Novels the Best Contemporary Fantasy Authors, test your knowledge of the Fantasy Genre with our Epic Fantasy Book Quiz

# data[].attributes.body
Elevii răspund la întrebări precum: Ce impact are literatura fantastică asupra imaginației noastre?

# data[].attributes.attachment_link.title
Fantasy vs Imagination: The Surprising Difference

# data[].attributes.body
Scrieți un răspuns scurt la întrebarea: Care a fost cel mai surprinzător lucru învățat astăzi?

# data[].attributes.body
Elevii citesc un fragment dintr-o operă fantasy modernă și răspund la întrebări analitice despre text.

# data[].attributes.attachment_link.description
Explore this post and more from the Fantasy community

# data[].attributes.body
Alegeți două universuri fictive (ex: unul din literatură, altul din filme/jocuri) și comparați simbolismul și mesajele transmise.

# data[].attributes.attachment_link.title
From the worldbuilding community on Reddit: A scale describing fictional worlds and how they compare to others.

# data[].attributes.attachment_link.description
Explore this post and more from the worldbuilding community