# data[].attributes.headline
Lietuvių tautinis sąjūdis – XIX a.– XX a. pradžioje vykęs lietuvių modernios tautos formavimo ir politinio išsivadavimo, savos tautinės valstybės sukūrimo judėjimas.

# data[].attributes.subject
Lietuvių tautinis sąjūdis – XIX a.– XX a. pradžioje vykęs lietuvių modernios tautos formavimo ir politinio išsivadavimo, savos tautinės valstybės sukūrimo judėjimas.

# data[].attributes.body
Tautinis atgimimas padėjo lietuviams suprasti, kad jie yra tauta, turinti savo kalbą, kultūrą ir istoriją. Tai sustiprino norą turėti nepriklausomą valstybę. Be tautinio atgimimo, galbūt šiandien neturėtume nei savo kalbos, nei laisvos Lietuvos. Tai buvo svarbus žingsnis į 1918 metų Vasario 16-ąją – Lietuvos Nepriklausomybės Aktą.

# data[].attributes.headline
Lietuvių tautinio atgimimo pradžia žemaitijoje 

# data[].attributes.subject
Lietuvių tautinio atgimimo pradžia žemaitijoje 

# data[].attributes.body
XIX a. pr. romantizmo kultūra skatino domėtis Lietuvos istorine praeitimi, etnografija, kalba. Vilniaus universitete studijavę lietuvių studentai domėjosi kultūrine ir ypač literatūrine veikla. Žemaičių bajorai buvo ne tokie sulenkėję, jautė istorinį savo atskirumą, todėl tapo tautinio sąjūdžio pradininkais. Apsišvietusius žemaičių bajorus telkė žemaičių vyskupai J. Giedraitis ir M. Valančius.Daugiau kaip pusę žemaičių ūkininkų sudarė laisvieji valstiečiai, teisingai vertinę Rusijos valdomo krašto padėtį.

# data[].attributes.body
XIX a. pr. romantizmo kultūra skatino domėtis Lietuvos istorine praeitimi, etnografija, kalba. Vilniaus universitete studijavę lietuvių studentai domėjosi kultūrine ir ypač literatūrine veikla. Žemaičių bajorai buvo ne tokie sulenkėję, jautė istorinį savo atskirumą, todėl tapo tautinio sąjūdžio pradininkais. Apsišvietusius žemaičių bajorus telkė žemaičių vyskupas M. Valančius. Daugiau kaip pusę žemaičių ūkininkų sudarė laisvieji valstiečiai, teisingai vertinę Rusijos valdomo krašto padėtį.

# data[].attributes.body
XIX a. septintame dešimtmetyje Lietuvos politiniame ir kultūriniame gyvenime įvyko didelis lūžis – buvo formuojami nauji lietuvių tautos tikslai. Tai buvo susiję su naujo, valstiečių kilmės lietuvių inteligentijos sluoksnio susiformavimu.

Lietuvių inteligentija kilo iš pasiturinčių valstiečių. Jos pirmieji atstovai buvo Peterburgo ir Maskvos universitetų studentai, išauklėti nebe lenkų tradicijų dvasia (J. Basanavičius, J. Jablonskis, J. Šliūpas, P. Vileišis ir kt.). Šie inteligentai nenorėjo pripažinti lietuviais tų, kurie pasisakė prieš gimtąją lietuvių kalbą. Jie ragino apsispręsti: arba būti lietuviu, arba lenku. Lietuviams teko grumtis dėl elementariausių tautos teisių: gimtosios kalbos, tautinės mokyklos, katalikų tikėjimo išpažinimo.

# data[].attributes.body
Jonas Basanavičius – vadinamas tautinio atgimimo tėvu. Leidė „Aušrą“, skatino tautiškumą.
Vincas Kudirka – parašė Lietuvos himną „Tautiška giesmė“, redagavo „Varpą“.
Maironis – garsus poetas, kurio eilės žadino meilę Lietuvai.

Gabrielė Petkevičaitė-Bitė - rašytoja, visuomenininkė, aktyvi tautinio atgimimo veikėja, prisidėjo prie lietuviškų draugijų, švietimo ir moterų teisių plėtros, bendradarbiavo su lietuvių spauda.