# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Regnvandssøer, stenrev, diger og stormflodsporte er bare et par eksempler på klimatilpasning. Det vil sige tiltag, der skal forebygge skader som følge af de ændringer i vejrforholdene, som klimaforandringerne skaber. Klimaforandringerne tvinger os f.eks. til at håndtere større mængder nedbør på en gang, såkaldte skybrud. Hvis ikke vi finder løsninger, der kan lede vandet effektivt ned i undergrunden, opstår der oversvømmelser og vandskader.

Mens vestlige lande er langt fremme med udviklingen af højt specialiserede løsninger såsom gennemtrængelig asfalt, grønne tage og opsamlingsbassiner, kæmper verdens fattigste lande med at finde ressourcerne til at tilpasse sig klimaforandringerne. Det skaber yderligere ulighed, da de fattige lande også bliver hårdest ramt af forandringerne. Klimatilpasning er et fælles ansvar, og selv om klimaforandringer måske i første omgang rammer fattige lande hårdest, får de konsekvenser globalt - konkret f.eks. i form af ressourcemangel og klimaflygtninge.

Viden om klimatilpasning. Miljøstyrelsen, 2019-10-23. Miljøstyrelsen har samlet al viden om klimatilpasning ét sted for at gøre det let for borgere, kommuner og erhvervsliv at finde den viden eller inspiration, de søger.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvordan kan vi tilpasse os de ændringer i vejret, som klimaforandringerne bringer? Nogle lande bliver ramt af ekstrem varme og tørke. I Danmark er det især vand - både fra oven og fra neden - der giver udfordringer.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Klimamodellerne viser øget nedbør på årsbasis, men samtidig også en generelt øget fordampning på grund af højere temperaturer. Billedet er derfor komplekst, men nettoresultatet er øget grundvandsdannelse, som fører til højere grundvandspejl ved uændret vandindvinding. Derimod øger længere tørkeperioder om sommeren presset på vandressourcerne.

Når temperaturen stiger, bliver vandet i vandrørene i jorden og i husene også varmere. Det betyder risiko for bakterievækst, hvis vandet bliver meget varmere og står for længe i rørene.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ændringer i temperaturer og nedbør har betydning for vandressourcerne - både mængden af grundvand, der dannes og selve vandforsyningen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Varme fra spildevand kan nu alligevel bruges i radiatoren | Danva

# data[].attributes.attachment_link.description
Det vækker glæde i vandsektoren, at vandselskaber nu kan sende varme fra spildevand ud i danskernes radiatorer og dermed fremme den grønne omstilling. Det sker, efter at klima-, energi- og forsyningsministeren har ændret holdning.

# data[].attributes.attachment_link.description
Der er tale om en teknisk film, som i detaljer f.eks. fortæller om de biologiske processer, der foregår når kvælstoffet skal fjernes.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det spildevand, der behandles i verdens renseanlæg, indeholder en masse nyttige næringsstoffer og råmaterialer, som kun i ringe grad bliver udnyttet i dag. Et hold forskere, støttet af Novo Nordisk Fonden, vil ændre dette.

Det spildevand, der behandles i verdens renseanlæg, indeholder en masse nyttige næringsstoffer og råmaterialer, som kun i ringe grad bliver udnyttet i dag. Et hold forskere, støttet af Novo Nordisk Fonden, vil ændre dette.

# data[].attributes.attachment_link.title
Spildevand skal omdannes til værdifulde og bæredygtige byggesten

# data[].attributes.attachment_link.description
Det spildevand, der behandles i verdens renseanlæg, indeholder en masse nyttige næringsstoffer og råmaterialer, som kun i ringe grad bliver udnyttet i dag. Et hold forskere, støttet af Novo Nordisk Fonden, vil ændre dette.