# data[].attributes.headline
Kaskelotternes sang af Bent Haller (2016, først udgivet i 1981)

# data[].attributes.subject
Kaskelotternes sang af Bent Haller (2016, først udgivet i 1981)

# data[].attributes.attachment_caption
Her ses delfinen Krabbe og kaskelothvalen Tangøje

# data[].attributes.body
Første linje i værket:

"Forårssolen fik isen til at smelte og drive sydpå. En flok kaskelothvaler dukkede op til overfladen for at sprøjte."

Begrundelse for valg af tekststed og illustration (se ovenfor):

Jeg har valgt netop dette tekststykke, fordi det præsenterer en interessant og tankevækkende samtale mellem Tangøje og Krabbe, som ses på illustrationen. Deres samtale udforsker menneskets forhold til havet og dets skatte og er fyldt med lag af betydning. Det adresserer ikke kun de fysiske genstande, som er fundet i jernhvalens (skibets) mave, men også menneskets motivationer og forhold til havet. Uddraget berører tematikker som menneskets grådighed og dets manglende forståelse for naturen. Krabbes tanker om menneskets samling af "værdifulde genstande", som ikke kan spises og derfor faktisk er uden værdi ifølge havets skabninger, ser jeg som en kommentar til menneskets materialistiske natur. Derudover skaber beskrivelsen af genstandene, såsom stolene, natpotten og klaveret, en levende og visuel repræsentation af det, som mennesket har bragt med sig til havets dybder, hvilket kan skabe en stærk visuel oplevelse for læseren. Den udvalgte illustration viser Krabbe og kaskelot-ungen som små silhuetter og giver et indtryk af det dybe hav, hvor der gemmer sig alverdens mysterier og en helt anden verden end den, menneskene er bekendt med og tilsyneladende ikke tager højde for.

Romanens potentiale i litteraturundervisningen:

Historien om kaskelotkalven Tangøje, som mister sin familie og må kæmpe for overlevelse i en verden præget af fare og død, formidles med en stærk følelsesmæssig dybde og et blik på livets cirkel af liv og død. Bent Haller skildrer menneskets egoisme og dyrenes kamp for overlevelse med en distanceret, men alligevel empatisk tone, der giver læseren mulighed for at reflektere over vores forhold til naturen og hinanden.

Da det er en ret alvorlig fortælling, tænker jeg at romanen er mest egnet til de større børn i skolen. Denne roman berører komplekse temaer som miljøproblemer, dyrenes perspektiv, menneskets indvirkning på naturen og etiske spørgsmål, som kræver en vis modenhet og forståelse for at blive fuldt ud værdsat og forstået. Romanens temaer giver mulighed for dybdegående diskussioner i klassen omkring aktuelle emner og etiske dilemmaer.

Gennem karakteren Tangøjes rejse og udvikling kan eleverne undersøge, hvordan karakterer udvikler sig over tid og hvordan deres handlinger påvirker hinanden. Dette kan bidrage til en dybere forståelse af menneskelig adfærd og intentioner.

Udover at bruge historien som springbræt til refleksioner og diskussioner, kan elever også analysere Hallers brug af fortælleteknikker såsom fortællertype, fremstillingsform og symbolik. Dette kan hjælpe dem med at udvikle deres evne til at læse og forstå litterære tekster samt deres bevidsthed om, hvordan forfattere bruger sprog til at formidle deres budskab.

# data[].attributes.body
S. 6-8

# data[].attributes.headline
Engelbert H og den sidste chance af Kim Fupz Aakeson (2006)

# data[].attributes.subject
Engelbert H og den sidste chance af Kim Fupz Aakeson (2006)

# data[].attributes.body
Første sætning i værket:

"Gud ser fjernsyn. Hver dag. Han ser især nyhederne, ..."

Begrundelse for valg af tekst-stykke og illustration:

Jeg har valgt denne illustration fordi den på komisk vis skildrer, hvordan englen forsøger at overbevise en tilfældig person om, at Jorden er ved at gå under, i kontrast til den stille og rolig morgen, som han har med pigen Bessie, der laver ham kaffe, og hunden Trifli, der snyder i ludo.

Tekststykket er valgt fordi det er humoristisk og indeholder en interessant start på en historie, det er nemlig ikke ofte, at man støder på ordene Gud og fjernsyn i samme sætning og det er heller ikke almindeligt, at Gud ser Melodi Grand Prix og giver en splinterny mobil til sin "sejeste engel". Uddraget præsenterer også en usædvanlig løsning på problemet med jordens tilstand: at sende en engel ned for at redde den eller erstatte den med en ny verden på månen, befolket kun af rare bibliotekarer og killinger.

Jeg finder det morsomt, at teksten i en parantes meddeler, at "alle mænd, der bestemmer noget, har et kontor".

Jeg overvejede dog også om jeg skulle læse et andet tekststykke op, nemlig slutningen på billedromanen. Slutningen giver nemlig udtryk for at selv om man kan føle, at Jorden er ved at gå under lige om lidt pga. alle de forfærdelige ting, som nyhederne ofte beretter om, så er der alligevel nogle hyggelige og gode ting ved Jorden, hvorfor Gud ikke lader verdenen gå under (endnu)...

Værkets potentiale i litteraturundervisningen: Ligesom værket af Bent Haller også skildrer alvorlige og store spørgsmål ved menneskets tilværelse på kloden, illustrerer denne billedroman ligeledes, at der er mange ting "galt med verdenen", dog på en meget humoristisk måde i modsæting til Kaskelotternes sang. Denne billedromanen er skrevet af Kim Fupz Aakeson, som også har skrevet "Abraham og Isak ... og hvad videre hændte", som er en del af Dansklærerforeningens serie 'Billedromaner'.
Teksten har en tydelig humoristisk tone, der skaber en let og underholdende atmosfære, hvilket ses tydeligt i Guds frustration over Jordens tilstand og hans radikale løsning på problemet. Jeg tænker, at værket har potentiale for at åbne op for debatter om verdenens tilstand, og hvor meget man som enkelt individ og måske som "uvidende" kan gøre for at "rette op" på alt det, som Gud mener er i vejen. Samtidig gør humoren i fortællingen det mere spiseligt at tage hul på sådanne samtaler i litteraturundervisningen. Gennem historien udforskes temaer som ansvar og handling i forhold til verdensproblemer. Dette giver mulighed for diskussioner om, hvordan enkeltpersoner og samfundet kan tackle globale udfordringer. Det kan muligvis også opmuntre eleverne til at reflektere over og diskutere andre aktuelle begivenheder og spørgsmål.

Jeg husker også fra min egen skoletid, at vi fik til opgave at tegne Gud, og jeg tænker derfor at denne billedroman, der illustrerer Gud som en gammel, langhåret, overvægtig mand kan lægge op til at reflektere over, hvordan Gud mon potentielt "ser ud".

I og med, at teksten præsenterer en fantasifuld fortælling, der udforsker alternative verdener og karakterer, kan dette inspirere eleverne til at udforske deres egne kreative ideer og skabe deres egne fortællinger.

Derudover kan eleverne undersøge teksten for sprogbrug, stilistiske valg og fortælleteknikker og analysere, hvordan disse bidrager til tekstens betydning og satiriske effekt.

# data[].attributes.body
S. 109

# data[].attributes.headline
Grantræet af H. C. Andersen (1994, først udgivet i 1844)

# data[].attributes.subject
Grantræet af H. C. Andersen (1994, først udgivet i 1844)

# data[].attributes.body
Grantræet reflekterer over sin egen "lykke" eller mangel på samme fra sin ungdom i skoven

# data[].attributes.body
Første linje i værket:

"Ude i skoven stod der sådant et nydeligt grantræ; det havde en god plads, sol kunne det få, luft var der nok af, og rundt om voksede mange større kammerater, både gran og fyr; men det lille grantræ var så ilter med at vokse; det tænkte ikke på den varme sol og den friske luft"

Begrundelse for valg af tekst-stykke og illustration:

Illustrationen er valgt fordi den skildre grantræets triste skæbne og det sted, hvor det går op for grantræet, hvad denne skæbne indbefattede.

Tekststykket er valgt fordi det er her, hvor grantræet bliver opmærksom på, hvor dejlig hans ungdom i skoven, hvor solen lyste, faktisk var i bagklogsskabens lys. Han vidste ikke, hvor "morsomme tider" det i virkeligheden var dengang i skoven, og nu står han i mørket på loftet og fortæller historier til de små mus. Uddraget berører temaer som ungdommelig naivitet, længsel efter det ukendte og glæden ved at genopleve gode minder. Tekststykket viser samtidig også grantræet forfængelighed, når han nægter at se sig selv som gammel. Uddraget viser også at grantræet længes efter at være ude i skoven igen og at han opfatter det lille birketræ som en prinsesse. Desuden kan man også tolke grantræets ønske om at være i skoven igen sammen med det lille birketræ som et symbol på længslen efter en enklere og mere autentisk tilværelse i naturen, væk fra menneskets komplekse verden. Denne længsel kan tilmed ses som et udtryk for grantræets søgen efter skønhed og renhed, som træet på en måde altid har higet efter (jf hvordan det følte sig med stjernen på toppen).

Derudover antydes også en kontrast mellem træets simple verden i skoven og menneskenes verden, som musene har adgang til i form af eksempelvis spisekammeret. Dette kan være med til at understrege temaet om at finde glæde og tilfredshed i de simple ting i livet.

Værkets potentiale for litteraturundervisningen:

Eftersom H.C. Andersens eventyr er kendt og elsket over hele verden, kan inddragelsen af dette værk i skolen give eleverne et bedre kendskab til denne kanonforfatter og mulighed for at forstå karakteristika og konventioner inden for eventyrgenren. De kan analysere, hvordan eventyret følger strukturen af begyndelse, midte og slutning, samt hvordan det inkorporerer fantastiske elementer og moralske budskaber og forskellige temaer, herunder forfængelighed, grådighed, utaknemlighed og historiefortælling/formidling.

Gammelt dansk sprog: H.C. Andersens sprog kan virke forældet for moderne læsere, hvilket giver en unik mulighed for at introducere eleverne til ældre former for dansk sprog og litteratur. Dette kan hjælpe dem med at udvikle deres sprogforståelse og læsefærdigheder.

Desuden givereventyret et indblik i livet i Danmark på H.C. Andersens tid og kan være en kilde til at undersøge historiske og kulturelle kontekster. Eleverne kan sammenligne og kontrastere livet i fortiden med deres eget liv og undersøge, hvordan traditioner og værdier har ændret sig over tid. Det giver samtidig mulighed for at udforske danske kulturtraditioner forbundet med juletid og skabe forbindelse til elevernes egne erfaringer og traditioner.

# data[].attributes.headline
Charlie og chokoladefabrikken af Roald Dahl (1971, først udgivet i 1964)

# data[].attributes.subject
Charlie og chokoladefabrikken af Roald Dahl (1971, først udgivet i 1964)

# data[].attributes.body
Første linje i værket:

"Disse to ældgamle mennesker er hr. Buckets forældre. Farfar hedder Joe, og farmor hedder Josephine."

Begrundelse for valg af illustration og tekststykke:

Illustrationen af Wonka-TV hører til et af de mange mindeværdige og fantasifulde begivenheder i historien - nemlig øjeblikket, hvor Mike Tehveh forsøger at blive den første person, der nogensinde bliver sendt gennem fjernsynet. I denne scene demonstrerer Willy Wonka en af sine fantastiske opfindelse, Televisions Chokolade, som kan sende fysiske genstande gennem fjernsynet. Mike Tehveh hopper dog ind i TV'et mod Wonkas advarsler og ender med at blive krympet til en lillebitte figur. Efter at Mike er blevet krympet af TV'et, synger Oompa-Loompa'erne en sang. Sangen handler om konsekvenserne af Mikes uhensigtsmæssige adfærd og advarer andre børn om ikke at følge i hans fodspor. Oompa-Loompa-sangene fungerer som moralske advarsler og understreger temaerne om ansvarlighed og konsekvenser for dårlig opførsel. I denne sang synger de blandt andet følgende om børn og TV:

"Lad dem aldrig, ALDRIG få din TV skærm at kigge på. (...) De glor og glor og glor og GLOR — til sidst kan ingen tænke spor, for deres hjerner går i kvas af alt det meget skidt og bras.

Ja, ja, det skaffer ro og fred, og ingen kommer galt af sted, de tumler ikke ud på gaden, og man får ro til aftensmaden og dagens opvask sidenhen og lur og aftenkaffe — men har nogen tænkt på, hvad der sker ved det, de arme unger ser? DET RÅDNER FANTASIEN VÆK! DET GI’R DE STAKKELS BØRN ET KNÆK! DET TYNGER OG FORPLUMRER SINDET!"

Oompa-Loompaerne synes i stedet af børn skulle læse frem for at se tv, og jeg synes dette er interessant taget den historiske samtidig i betragtning (1960'erne). De advarer om, hvordan overdreven skærmkiggeri kan skade børnenes fantasi og sind. Deres sang understreger vigtigheden af at stimulere børns fantasi gennem læsning og leg, frem for passivt at lade dem fortabe sig i skærmens verden. Det er en påmindelse om, at selvom TV kan give ro og fred i hjemmet, kan det komme til en pris, der er for høj for børnenes udvikling og velbefindende. Derfor opfordrer de til en balance mellem skærmtid og andre aktiviteter, der kan styrke børnenes fantasi og mentale sundhed. Jeg tænker at denne "debat" er i lige så høj grad relevant i dag, hvor børn ikke kun har adgang til TV, men også telefoner og tablets.

Det oplæste tekststykke forbinder læseren til den barske realitet, som Charlie og hans familie står over for. Det tilføjer en dimension af realisme til den fantastiske verden, som Willy Wonkas chokoladefabrik udgør. Gennem beskrivelsen af Charlies fysiske tilstand - tyndere og tyndere, uhyggeligt hvidt ansigt og hærget hud - får læseren et indblik i den fysiske påvirkning af fattigdom og sult på Charlie. Dette hjælper med at opbygge sympati og forståelse for hans situation samt viser hans styrke og beslutsomhed i modgang, som tydeliggøres med "blæst lige i ansigtet". Charlies indre konflikt og hans beslutning om at bruge pengene på mad og derefter dele resten med sin familie skaber spænding og interesse for at se, hvordan dette valg vil påvirke hans skæbne og relationer i resten af historien. Femkronen, som Charlie finder, fungerer som et symbol på håb og muligheder i en ellers hård tilværelse. Det repræsenterer et øjeblik af lykke og mulighed for forandring i Charlies liv. Tekststykket berører vigtige temaer i romanen såsom fattigdom, hårdt arbejde og opofrelse. Charlies handlinger afspejler kampen for overlevelse og viljen til at gøre det rigtige, selv når han selv lider.

Værkets potentiale for litteraturundervisningen:

Bogen handler om mange interessante ting som fattigdom, fantasi, moral og familier. Det giver en god mulighed for at snakke og tænke over vigtige emner med eleverne.

Hovedpersonen, Charlie, ændrer sig meget gennem historien. Man kan i undervisningen forsøge at forstå og analysere frem, hvordan han udvikler sig og hvorfor han tager de beslutninger, han gør.

Handlingen udforsker forskellige etiske dilemmaer, såsom retfærdighed, grådighed og konsekvenserne af dårlige valg. Dette åbner op for diskussioner om moral og etik i et litterært perspektiv.

Jeg tænker desuden, at man også kan bruge historien som afsæt til at drøfte sund mad, næring og livsstil.

Derudover kan det også være et interessant afsæt til at diskutere emner relateret til politisk korrekthed. Jeg mistænker nogle passager i bogen for at have været anklaget for at være diskriminerende eller nedsættende, f.eks. om fede børn og oompa-loompaerne, som blev hentet fra Afrika og blev brugt som effektiv arbejdskraft, fordi de var så sultne.

Diskussionen kan også omfatte spørgsmål om magtforhold, arbejdsforhold og etik i virksomheder, da Willy Wonka's behandling af Oompa-Loompa'erne rejser spørgsmål om retfærdighed og ansvar. Det er vigtigt at fremhæve, at samtalen bør være respektfuld og åben, og at den kan bidrage til at udvikle elevernes kritiske tænkning og bevidsthed om komplekse sociale og kulturelle spørgsmål.

Ydereligere kan eleverne undersøge forfatterens brug af billedsprog, metaforer, ironi og humor for at forstå, hvordan disse elementer bidrager til at skabe stemning og temaer i værket, eftersom Roald Dahls brug af sprog og stil skaber en levende og fantasifuld fortælling, der let tryllebinder både børn og voksne.