# data[].attributes.body
Temat för årets konferens är KÄLLOR!
Hur skolor kan arbeta med primärt källmaterial och forskningsdatabaser.

Med AI och Chat gpt som tar plats i skolan blir kunskap om äkta källor allt viktigare.

Några frågor vi tar upp:
- Vad är en primär källa?
- Hur hittar vi primära källor?
- Hur använder vi källorna på ett kvalitetssäkert sätt?
- Hur hjälper vi eleverna att hitta och ta del av källmaterial?

# data[].attributes.body
många har önskat att få delta på distans

vi har fått önskemål om att kunna se föreläsningar i efterhand

med Gy-25 som tar tid och energi just nu, effektiviserar vi och bjuder istället på två timmar med föreläsningar och länkar till digitala kvalitetssäkra resurser.

# data[].attributes.body
Källmedvetenhet och digital kompetens

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skolbiblioteket ska enligt läroplanen användas i undervisningen bland annat för att stärka elevernas digitala kompetens. Även analoga medier kräver källmedvetenhet och många områden i läroplanerna berör detta. Det är inte minst viktigt att förstå mediers och digitaliseringens roll och påverkan på såväl samhälle som individ och hur man på ett ansvarsfullt sätt kan förhålla sig till detta.

Liksom skolbibliotekets läsfrämjande roll kan även källmedvetenhet och digital kompetens kopplas till skolans demokratiska uppdrag. Att ha ett kritiskt och ansvarsfullt förhållningssätt är viktigt för att vara en del av ett demokratiskt samtal, att förstå sin omvärld och sin roll i den.

Fyra aspekter av digital kompetens

Skolverket definierar fyra aspekter av digital kompetens:

Att kunna förstå hur digitaliseringen påverkar samhället och individen.

Att kunna använda och förstå digitala verktyg och medier.

Att ha ett kritiskt och ansvarsfullt förhållningssätt till digital teknik.

Att kunna lösa problem och omsätta idéer i handling på ett kreativt sätt med användning av digital teknik.

Som skolbibliotekarie arbetar du kanske med alla aspekter tillsammans med lärare och elever, men du kommer troligtvis att ha störst fokus på den aspekt som handlar om att ha ett kritiskt och ansvarsfullt förhållningssätt till digital teknik. Här ryms såväl sökkritik som källkritik och källtillit samt praktisk informationssökning. Att förstå hur digitaliseringen påverkar samhället och individen är även det en viktig del i att vara källmedveten där du tillsammans med lärare kan fördjupa elevernas förståelse.

Digital kompetens och källmedvetenhet i läroplaner

Det finns kopplingar till källmedvetenhet och digital kompetens i de flesta skolämnen. Redan i läroplanens första del står att eleverna ska "ges möjlighet att utveckla ett kritiskt och ansvarsfullt förhållningssätt till digital teknik, för att kunna se möjligheter och förstå risker samt kunna värdera information."

Ett par andra exempel är centralt innehåll i årskurs 7-9, Samhällskunskap: "Nyhetsvärdering och hur den kan påverka människors bilder av omvärlden. Hur individer och grupper framställs i media, till exempel utifrån kön och etnicitet, och hur detta kan påverka normbildning och värderingar" och centralt innehåll i Bild åk 4-6: "Rättigheter och skyldigheter samt etiska frågeställningar vid användning av bilder i olika sammanhang".

Stöd lärares arbete med informationssökning och källmedvetenhet

Din kompetens som skolbibliotekarie kan vara ett stöd i lärares och elevers arbete med exempelvis informationssökning, källmedvetenhet och säker internetanvändning. Detsamma gäller även de juridiska aspekterna som exempelvis upphovsrätt och vilka lagar som styr vårt samröre på nätet.

Samarbete mellan lärare och skolbibliotekarie är gynnsamt och skolbibliotekarien kan fungera som en viktig pedagogisk resurs som kan stödja lärare i frågor som informationssökning och källkritik. Forskning och erfarenhet tyder på att arbetet med informationssökning och källkritik ger mer effekt om det ingår i ämnesundervisningen än om det behandlas som separata moment. Relevansen för eleverna ökar om de får hjälp precis när de behöver det. De källkritiska principerna är också till del ämnesberoende. Detta hindrar naturligtvis inte att exempelvis gymnasieelever får en strukturerad genomgång innan de sätter igång sitt gymnasiearbete eller att man lyfter grundläggande källkritiska principer vid enskilda tillfällen.

Se även

Fördjupning

Riktlinjer till lärare och utbildare

Riktlinjer till lärare och utbildare om hur man bekämpar desinformation och underlättar digital kompetens genom utbildning.

Riktlinjerna är ett centralt initiativ i Europeiska kommissionens handlingsplan för digital utbildning.
Europeiska kommissionens handlingsplan för digital utbildning Länk till annan webbplats.
MIK Sveriges kunskapsbank

MIK Sveriges kunskapsbank innehåller material från medlemsaktörer i nätverket MIK Sverige och administreras av Mediemyndigheten (f.d. Statens medieråd).
MIK, Sveriges kunskapsbank (mediemyndigheten.se) Länk till annan webbplats.
UR i skolan

Utbildningsradions program är kopplade till skolans olika styrdokument
UR i skolan (ur.se) Länk till annan webbplats.
Sök- och källkritik i skolan

Sök- och källkritik i skolan, forskningsrapport, Lunds universitet 2018 Länk till annan webbplats. (pdf)

Undervisning om källkritisk förhållningssätt
Undervisning om källkritiskt förhållningssätt i svenska och samhällskunskap, på Skolinspektionens webbplats Länk till annan webbplats.

# data[].attributes.attachment_link.description
Medie- och informationskunnighet (MIK), digital kompetens och källmedvetenhet är begrepp som alla inkluderar förmågor som rör vikten av att förhålla sig till en komplex verklighet med stort informationsflöde, ökad digitalisering och snabb förändringstakt.

# data[].attributes.attachment_link.description
En standard är en gemensam lösning på ett återkommande problem. Syftet med standarder är att skapa enhetliga rutiner för att generera största möjliga nytta inom ett visst område. När Svenska Institutet för Standarder, SIS, i år firar 100 år uppmärksammar de ett antal banbrytande standarder i ett magasin producerat av Centrum för Näringslivshistoria.

# data[].attributes.body
En skola som är DGE-certifierad uppfyller en rad kriterier och får då utbilda diplomerade gymnasieekonomer. Grundtanken är att skapa den bästa ekonomiutbildningen på gymnasienivå. Ekonomiprogrammet på certifierade skolor ska ha en tydlig ekonomiidentitet som eleverna uppfattar, och inte bara en samling ämnan/kurser.

# data[].attributes.body
Historiskt perspektiv

En Diplomerad Gymnasieekonom har insikt om företagandets historiska bakgrund och dess betydelse för utveckling av näringsliv och samhälle.

Etiskt perspektiv

En diplomerad gymnasieekonom inser det moraliska ansvaret för sina handlingsval, såväl i det professionella som
det privata livet.

Mångfald och
mänskliga rättigheter (MR)
En diplomerad gymnasieekonom motverkar diskriminering, främjar lika rättigheter och verkar för att alla medarbetare lika möjligheter oavsett kön, ålder, etnisk tillhörighet, religion, funktionshinder eller sexuell läggning.

Entreprenörsperspektiv

En diplomerad gymnasieekonom har förmågan att se nya möjligheter och utveckla dem i bärkraftiga organisatoriska for- mer.

Hållbarhet

En diplomerad gymnasieekonom tar sitt ansvar för en hållbar utveckling i samhälle och näringsliv.

Globalt perspektiv

En diplomerad gymnasieekonom är medveten om de skilda kulturella, sociala och ekonomiska förhållanden som utgör förutsättningar för internation- ellarelationer, handel och samarbete.

Vetenskapligt perspektiv

En diplomerad gymnasieekonom kan tillämpa ett vetenskapligt arbetssätt och förstår vetenskapens betydelse för sam- hällets ekonomiska och tekniska utveckling.

# data[].attributes.body
Tider: 10-00-12.00

# data[].attributes.body
10.00 - 10.10 Välkommen! Bakgrund till konferenstemat och erfarenhet från årets uppföljningsbesök.
Lena Elfvingsson, CESAB

10.10 - 10.30  Om Centrum för Näringslivshistoria, skolverksamheten och Nya Företagskällan
Charlotta Skorup. CfN/Företagskällan

10.30 - 10.50  Forskning i arkivkällor – hur går det till? Vi får möta en av CfN:s experter på området Benito Peix Geldart, forskare, arkivarie och fil dr

11.00 – 11.30 Vi får bekanta oss med Stockholmskällan.
En fri resurs med mycket digitalt historiskt material för undervisningen på webbplatsen Stockholmskällan.
Martin Nyblom, Stockholmskällan

11.30 -11.45   "Digitala läsesalen" för undervisningen

Charlotta Skorup, Arkivpedagog på CfN

11.45 - 12.00 Avslutning/frågor/tips

# data[].attributes.body
För att bli en Diplomerad Gymnasieekonom måste eleven uppfylla följande kriterier:

# data[].attributes.body
För att certifieras måste skolan uppfylla ett antal kriterier. Det betyder att skolan gör en konkret plan för arbetet. I planen ska det tydligt framgå hur arbetslaget arbetar med
- att inkludera olika perspektiv (7 definierade perspektiv t ex. Historiskt, etiskt och vetenskapligtperspektiv)
- att beskriva hur de fyra kompetenserna (affärs-, digital-, språklig och kommunikativ-, och social kompetens utvecklas.
- verklighetsförankrat lärande
- ämnesövergripandearbete
- uppföljning på både individ- och organisationsnivå
- kompetensutveckling
På länken nedan finns kriterietolkningar som kan vara ett stöd i arbetet.

# data[].attributes.body
Affärskompetens
- Förstår hur system, processer och flöden fungerar i ett företags interna och externa kommunika-tion.
- Kan inhämta och sammanställa marknadsinformation i form av   konkurrentanalyser och kundundersökningar.
- Kan hantera dokumentation, bokföring och avstämning av vanligt förekommande affärshändelser i ett integrerat affärssystem.
- Kan läsa en årsredovisning och förstår sambandet mellan resultaträkning, balansräkning och kassaflöde.
- Kan sammanställa månads-bokslut, årsbokslut och interna rapporter.

Digital kompetens
- Kan hantera grundläggande programvaror för beräkningar och   simuleringar, samt vid såväl muntliga som skriftliga presentationer.
- Har en förståelse för hur administrativa system hänger ihop och kan hantera informations-överföring mellan system.
- Kan använda integrerade affärssystem och databaser för att tillämpa sin affärskompetens.
- Kan använda webbaserade datorplattformar.

Språklig- och kommunikativkompetens
- Kan presentera allmän och ekonomisk information muntligt och    skriftligt till olika målgrupper i olika situationer.
- Kan kommunicera med hjälp av ekonomiska begrepp på svenska    och engelska.

Social kompetens
- Fungera väl i olika typer av arbetsgrupper.
- Ha integritet och ett kritiskt förhållningssätt.
- Vara företagsam, flexibel, engagerad, utåtriktad och serviceminded.
- Kunna sköta interna och externa kontakter på ett professionellt sätt.
- Ha viljan och förmågan att utveckla sin professionella kompetens.

# data[].attributes.body
Här hittar du all information om certifiering och diplomering.

Det är också här du loggar in till er skolsida på DGE-webben

Här finns aktuella artiklar och information om utbildningar mm.

https://www.gymnasieekonom.se/

# data[].attributes.body
Lena Elfvingsson
lena.elfvingsson@certifierat.se
073-150 87 30

# data[].attributes.body
Fria resurser för din undervisning

# data[].attributes.attachment_link.description
På Företagskällan har vi på Centrum för Näringslivshistoria samlat lektionsmaterial och lektionsförslag om det svenska näringslivets historia. Materialet är gratis och passar för gymnasiet och grundskolans senare år.

# data[].attributes.body
På denna länk kan du hitta olika vandringar med intressant innehåll i Stockholm.

# data[].attributes.attachment_link.description
På Företagskällan har vi på Centrum för Näringslivshistoria samlat lektionsmaterial och lektionsförslag om det svenska näringslivets historia. Materialet är gratis och passar för gymnasiet och grundskolans senare år.

# data[].attributes.attachment_link.description
Stockholms historia i ord, bild och ljud

# data[].attributes.body
Skolverkets text från Läs-och skrivportalen

# data[].attributes.body
Stockholmskällan

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Källkritik handlar bland annat om att ta reda på om informationen är äkta och om den är relevant. Genom att använda flera olika källor så kan du se om de stämmer överens med varandra.

Vad är källkritik?

Kan du lita på informationen? Det avgör du genom att vara källkritisk.
Källkritik handlar om att kontrollera

äkthet, om källan är sann och korrekt eller falsk och felaktig

närhet, om källan är från samma tid som det den beskriver

tendens, om källan är saklig och neutral eller vinklad och partisk

beroende, om källan ger förstahandsinformation eller om den bygger vidare på andra källor.

Dokument, bilder och föremål kan vara historiska förstahandskällor eller primärkällor. När du använder förstahandskällor kommer du nära historien, utan att någon annan har valt ut, ändrat eller dragit slutsatser om vad som ska berättas eller förklaras.

Är källan bra eller dålig?

Vad som är en bra eller dålig källa beror på vad du ska använda den till. Kopior och förfalskningar fungerar dåligt om du vill beskriva hur någonting verkligen var. Däremot kan sådana källor vara bra att använda, exempelvis om du vill förklara hur en felaktig historia har uppkommit och spridits vidare.

När du arbetar källkritiskt kan du pröva hur trovärdig en källa är genom att ställa följande frågor. De går att använda på de flesta material, till exempel fotografier och texter.

Vet du vem som har gjort materialet, tagit fotot eller skrivit texten

Vilket syfte hade upphovsmakaren?

Är det ett original eller en kopia?

Om det är en kopia, kan någonting ha tagits bort eller förändrats jämfört med originalet?

Är materialet vinklat på något sätt, till exempel för att få något att verka bättre eller sämre?

Är texten eller bilden från samma tid som det det handlar om?

Är det en förstahandskälla eller bygger den vidare på någon annan källa?

Om du svarar nej eller är osäker på många av svaren kan det betyda att källan är opålitlig och inte ger en trovärdig bild av historien.

# data[].attributes.body
Från "Orka plugga"

# data[].attributes.headline
För elever: 3 tips för att söka på nätet

# data[].attributes.subject
För elever: 3 tips för att söka på nätet

# data[].attributes.body
Från Orka plugga

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Är källan arkivet äkta? Ja, det får vi anta. Men om du är en riktig forskare så går det att undersöka brevet, räkenskapen, tavlan eller protokollet mer i detalj genom att exempelvis kolla upp: Existerade den typ av bläck som brevet skrivits med vid den tid som brevet påstås ha skrivits? Stämmer tavlans måleri och penseldrag överens med konstnärens övriga alster? Stämmer namnteckningen med densamma på andra dokument?
2. Samtidskriteriet
Ju närmare i tid en källa tillkommit i förhållande till det den beskriver, desto trovärdigare är källan. Om källan har nedtecknats långt efter händelsen den skildrar, eller om vittnen berättar saker långt i efterhand, så sjunker tillförlitligheten. Minnet blir suddigare ju längre tiden går.
3. Tendenskriteriet
Har källan uppkommit för att påverka någon? Då finns det anledning att vara kritiskt till innehållet och hur det har vinklats. Finns det skäl för upphovspersonen att överdriva, undanhålla någonting eller rent av att ljuga? Exempelvis kan ett politiskt parti på sin hemsida vilja sprida sin politiska åsikt när de berättar sin historia. Ett annat exempel är att och kungar ofta har skönmålats av sina undersåtar i historieskrivningen, och därmed framställts som överdrivet bra. Dessa två exempel visar på berättelser som är tendensiösa.
4. Beroendekriteriet
Är källan oberoende av andra källor, eller är den beroende? Undersök om det är en första- eller andrahandskälla du har framför dig. En förstahandskälla (eller primärkälla), är ett original dvs. är det en första versionen av någonting. En andrahandskälla (eller sekundärkälla) återberättar eller sammanfattar vad någon annan har sagt eller skrivit. Vi vill ha källor som är oberoende av andra källor. Dessutom vill vi jämföra informationen vi får av källan med andra, av varandra oberoende källor, som visar på samma sak. Det kan till exempel vara flera vittnen, som inte känner varandra, som berättar samma sak kring ett mord de sett. Källor som hämtat informationen av varandra är däremot inte oberoende källor.

# data[].attributes.attachment_link.description
Är källan arkivet äkta? Ja, det får vi anta. Men om du är en riktig forskare så går det att undersöka brevet, räkenskapen, tavlan eller protokollet mer i detalj genom att exempelvis kolla upp: Existerade den typ av bläck som brevet skrivits med vid den tid som brevet påstås ha skrivits?

# data[].attributes.body
Charlotta Skorup

charlotta.skorup@naringslivshistoria.se

# data[].attributes.body
Internetstiftelsen

# data[].attributes.body
Internetstiftelsen:

Källkritik. Begreppet och förmågan har vi pratat om länge. Nu har det kompletterats med källtillit. Vad är det  – och varför behöver vi den?

# data[].attributes.attachment_link.title
Källtillit – därför är det viktigt att vi hittar källor att lita på

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi behöver hitta källor vi litar på – källtillit. Den som tvivlar på allt är inte kritiskt tänkande, utan konspirationsteoretiker.

# data[].attributes.body
Internetstiftelsen 2025 - fokus på sociala medier

# data[].attributes.attachment_link.title
Källkritik i Sverige 2025 | Svenskarna och internet

# data[].attributes.attachment_link.description
En studie av källkritik i Sverige 2025 och utmaningen att avgöra sanningshalten i material om samhällsfrågor på sociala medier.

# data[].attributes.headline
Om källkritik - resonera om källans trovärdighet och relevans i svenska

# data[].attributes.subject
Om källkritik - resonera om källans trovärdighet och relevans i svenska

# data[].attributes.attachment_link.title
Förstå kunskapskraven: Om källkritik - resonera om källans trovärdighet och relevans i svenska

# data[].attributes.body
Sida från Högskolan i Borås

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kolla källan

Var lite kritisk och fundera över om webbsidan eller det där inlägget som din kompis delat är något som inte bara är påhittat av någon för att fylla ett syfte. Är källan objektiv? Hur kan du ta reda på det? Det finns några saker man bör tänka på och det viktigaste är kanske vem/vilka är upphov till källan?

Vem/vilka är upphov till källan?

Fundera över följande frågor för att ta reda på lite mer om upphovet:

Är det en myndighet eller organisation?

Är det ett företag eller kanske en privatperson?

Är det någon som kan ämnet? Kanske en forskare, historiker, läkare eller dylikt?

Är det någon du litar på? Även om din kompis delat ett inlägg, vem står bakom själva inlägget?

Varför är källan gjord?

Om du lyckats ta reda på vem som står bakom källan bör du fundera över varför källan är gjord.

Är det för att informera om något eller är det bara påhitt?

Vill någon sprida en åsikt om något eller någon?

Vill någon försöka sälja något?

Till vem riktar sig informationen?

Hur ser källan ut?

Det är även bra att titta på hur källan ser ut både innehållsmässigt och vad gäller formalia och layout. Verkar innehållet rimligt?

Finns det någon kontaktinformation och fungerande länkar?

Ser den ut att ha trovärdiga källhänvisningar?

Finns det ett senast granskad-datum?

Hur gammal är informationen?

Kan du jämföra med andra källor?

Du kan även fundera på om du kan få fram information från andra ställen som stämmer överens med den information du precis tagit del av. Lita aldrig på endast EN källa.

Finns det annan trovärdig information som backar upp påståenden i det du läst?

Tänk först - dela sen

Nu när du känner att du börjat få koll på det här med bakgrundskoll och att försökt hitta upphovet till källan för att bedöma dess riktighet, då vill du kanske lära dig mer och utöka dina kunskaper inom området, tips på vidare läsning finner du nedan.

Det är såklart alltid bra att vara källkritisk, men i dagsläget med kriget i Ukraina kan det kännas extra viktigt att vara på hugget och vara kritisk till informationen som kommer i din väg. Lär dig att alltid vara kritisk till det du läser så att du inte sprider vidare information som inte stämmer, kolla alltid källan!

Nästa del i serien om källkritik kommer handla om uppsåtligt vilseledande källor.

Läs mer

Både Digiteket (en resurs från Kungliga biblioteket) och Internetstiftelsen (stiftelsen som ansvarar för internets svenska toppdomän .se) har mycket information om källkritik, både i text och små korta filmsnuttar:

Vill man läsa en sammanfattad information om källkritik har Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) information på sin webbsida:

# data[].attributes.attachment_link.description
I dagens samhälle överflödas vi av information från många kanaler. För att kunna bedöma om en källa är trovärdig behöver du anlägga ett källkri...

# data[].attributes.body
AI i skolan - en digital anslagstavla med material kring AI.

# data[].attributes.body
Stadsmuseet i Stockholm bjuder på intressanta vandringar.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vandra i Stockholm med Stadsmuseets och Medeltidsmuseets ljudguider i dina lurar!

I juni 2025 släpper vi fem nya spännande vandringar. Möt medeltiden i Gamla stan, strosa i Enskedes trädgårdsstad, träffa författaren Maria Sandel på Kungsholmen och spring på springflickor och -pojkar som hade gatan som arbetsplats vid sekelskiftet.

Välj en vandring:

# data[].attributes.attachment_link.description
Vandra i Stockholm med Stadsmuseets och Medeltidsmuseets ljudguider i dina lurar! Vi berättar om människor, platser och händelser i stadens historia. När du vill.

# data[].attributes.body
Kontakt:

Martin Nyblom:

martin.nyblom@edu.stockholm.se

# data[].attributes.headline
Företagshistoria och primärkällor i skolan

# data[].attributes.subject
Företagshistoria och primärkällor i skolan

# data[].attributes.body
Charlottas presentation från den 9 maj

# data[].attributes.attachment_link.title
PDF Centrum för Näringslivshistoria Till DGE vårkonferens 9 maj 2025 

# data[].attributes.body
Benito Peix Geldarts presentation från den 9 maj

# data[].attributes.body
Intro: Lena Elfvingsson, CESAB

Företagskällan: Charlotta SKorup, CfN

# data[].attributes.attachment_link.title
Vårkonferensen 2025   Del 1   Intro och Företagskällan

# data[].attributes.body
Primärkällor: Benito Peix Geldart

# data[].attributes.attachment_link.title
Vårkonferens 2025   Del 2   Om primärkällor

# data[].attributes.body
Stockholmskällan - Martin Nyblom

# data[].attributes.attachment_link.title
Vårkonferensen 2025   Del 3   Stockholmskällan

# data[].attributes.body
Charlotta Skorup

# data[].attributes.attachment_link.title
Vårkonferens 2025   Del 4   Den digitala läsesalen