# data[].attributes.body
És la forma de representació gràfica que mostra l'estructura de la societat durant l'època feudal, compresa entre els segles IX i XII (fins i tot extensible fins al XV).

# data[].attributes.body
No es podia alterar, no era possible el pas d'un estament a un altre, la noblesa i els eclesiàstics constitueixen una petita part de la població, però eren els dos estaments privilegiats perquè gaudien d'uns drets.

Els nobles eren militars, a més, els senyors feudals exercien el poder jurisdiccional, és a dir, administraven justícia als seus vassalls, la noblesa estava dividit en dos grups, l'alta noblesa i la petita noblesa, el clergat també es dividia en dos grups, l'alt clergat i el baix clergat.

# data[].attributes.body
Són homes de guerra, que lluiten amb les armes per defensar la terra.

# data[].attributes.body
Els castells van néixer cap als segles IX i X sota l'imperi de

Carlemany, a França, Alemanya i el nord d'Itàlia, per controlar un

territori i defensar-lo dels atacs de pobles invasors com els.

víkings i els magiars. Són recintes fortificats amb una muralla i un pati d'armes al voltant del qual es disposen diferents dependències.

# data[].attributes.body
Solien viure als seus castells que estaven al seu feu, exercien el poder a les seves terres i eren vassalls del rei.

Es trobaven dins de l'esglaó més alt de la societat feudal, havien nascut per lluitar i per governar.

Tenien una serie de privilegis:

-No pagar impostos

-Tenir i portar armas

-Impartir justícia

-No treballar

# data[].attributes.body
La majoria de aquest grup eren pagesos, a partit del any 1.000 amb la manufactura i la reactivació del comerç,van haver més artesans i mercaders que van viure als pobles i a les ciutats.
Al segle XI es va produir a l'Europa un procés de senyorialització : els pagesos van restar sota la protecció dels senyors feudals a canvi del pagament d'unes rendes senyorials.
Van a veure dos classes de pagesos els aloers i els serfs :
Els aloers : L'aloer era el propietari d'un alour lliure i franc, exempt de qualsevol tipus de pagament càrrega senyorial
Els serfs : Era una persona que servia a un npble en condicions que, en l'actualitat, es considerarien properes a l'esclavitud.

# data[].attributes.body
Les dones nobles tenien una funció fundamental que era casar-se i tenir fills, els matrimonis els concertaven els pares.
Les dones que es quedaven solteres ingressaven els monestirs.
Organitzaven les feines de la cuina i del castell, no podien sortir del castell ni tenien veu sobre el seu destí. La dona adolescent era propietat del pare.
La dona a la noblesa :
- Cuidar i educar al seus fills
- Freqüentment eres utilitzades per moneda de canvi.
- Única podia gosar de certs privilegis

# data[].attributes.body
Los oratores son los eclesiásticos de la sociedad feudal. Es dediquen a l'oració i a pregar per als altres dos estaments.

# data[].attributes.body
Eren els eclesiàstics més rics i poderosos (arquebisbes, bisbes i abats).
Tenien càrrecs de poder en l’Església, l’entorn del rei, a les universitats i a la Inquisició.
Tenien grans extensions de terres de cultiu i cobraven el delme (desena part de la collita) als pagesos que les conreaven.

# data[].attributes.body
Eren els eclesiàstics de més baixa condició: els mojos pobres i els sacerdots de les esglésies dels pobles.
Molts eren fills de famílies del poble que havien ingressat a un monestir o s’havien fet sacerdots, per tant, tenien el privilegi de no pagar impostos però no tenien riqueses.

# data[].attributes.body
Cada ordre tenia una regla que detallava com s'havia d'estructurar i organitzar. Per ingresar en un ordre religiòs calia jurar obediència a aquesta regla. La regla dirigia tots els aspectes de la vida quotidiana del mojos i els monges. Les regles de algúns ordes decretaven clausura, d'altres l'obligació de mendicar, i fino i tot la pobresa absoluta.

# data[].attributes.body
Els monestirs eren centres  culturals molt importants en una època en què la majoria de la població era analfabeta, els monjos i les monges eren gairebé les úniques persones que sabien llegir i escriure.
Les edificacions dels monestirs: graner, estable, molí, biblioteca, infermeria, habitacions… es construïen al voltant de les esglésies i oferien tot el que es necessitava per a la vida dels monjos.

# data[].attributes.body
Els laboradors eren els camperols, artesans i comerciants, també anomenats l'estat pla. Treballaven per mantenir el conjunt de la societat.

# data[].attributes.body
Els pagesos treballaven la terra des que sortia el sol fins a la posta, i la seva vida era monòtona.
Tipus de pagesos:
- Lliures : Treballaven als masos de la senyoria a canvi de pagar rendes al senyor.
- Serfs (majoria) : Treballaven pel senyor a canvi de protecció. No podien casar-se ni abandonar les terres ni podien deixar en herència sense el permís del senyor feudal.

# data[].attributes.body
Els pagesos havien de pagar les rendes :
- Part de collita o productes com porcs, gallines, fruites....
- Dies i hores de feina obligatòria a les terres del senyor.
- Diners per la utilització del forn, el molí, la ferreria, el pont o altres serveis del feu.

# data[].attributes.body
La feina al camp :
-ECONOMIA SUBSISTÈNCIA: agricultura destinada a l'autoconsum.
- TÈCNIQUES DE CONREU: la rotació biennal (tècnica del guaret), poca innovació
- EINES AGRÍCOLES: falç, dalla, forquilla...
- PRODUCTES: cereals, llegums, vinyes, verdures i arbres fruiters