# data[].attributes.body
Barva je vjem, který je vytvořený viditelným světlem dopadajícím na sítnici lidského oka. Barevné vidění lidského oka je umožněno receptory, tzv. čípky, které jsou citlivé na tři základní barvy: červenou, zelenou a modrou. Někteří živočichové mají čípky citlivé na dvě nebo i na čtyři barvy. Např. bílou barvu lze pozorovat v případě, že dopadající záření je vnímáno všemi třemi druhy čípků, a černou, pokud záření není vnímáno žádným z nich.

# data[].attributes.body
V sítnici se nacházejí čípky (receptory) citlivé světlo, reagují odlišně na různé vlnové délky světla. Každá barva má jinou vlnovou délku.

# data[].attributes.body
Barvy ovlivňují chování lidí, jejich emoce, ale i rozhodování. Význam barev se hojně používá v marketingu. Také v psychologii, například rozborem barevných mandal.

# data[].attributes.body
Barvoslepost (daltonismus) je porucha barevného vidění lidského oka. Její odborný název je odvozen od jména anglického přírodovědce Johna Daltona, který touto poruchou sám trpěl a vědecky ji popsal.

Barvoslepost má několik typů podle toho, jakou barvu člověk nevnímá. Zřídka se vyskytuje barvoslepost na všechny barvy (černobílé vidění). Nejčastějším případem je neschopnost rozlišit červenou a zelenou barvu, méně častá je barvoslepost na žlutou a modrou.

# data[].attributes.body
Vjem o barvě předmětu putuje ze sítnice oka, přes nervový systém až do mozku. Oko vnímá předměty tak, že předměty nalevo jsou vnímány pravou částí sítnice obou očí a následně zpracovávány pravou polovinou (hemisférou) mozku, zatímco obrazy předmětů napravo dopadají na levou část sítnice obou očí a jsou zpracovávány levou polovinou (hemisférou) mozku.

Levá polovina mozku se mimo jiné věnuje řízení řeči, analytickému myšlení a provádění matematických operací. Zatímco pravá polovina zajišťuje např. prostorovou představivost nebo vnímání uměleckých děl. Řečové centrum v levé polovině mozku tak komplikuje vidění a pojmenování barev, protože levá polovina mozku je řízením řeči tak zaměstnaná, že má někdy problémy s rozlišováním barev a objektů. Proto při vnímání barvy záleží na tom, jaká polovina mozku je zapojována – při zapojení pravé poloviny mozku je vnímání a pojmenování barvy rychlejší.

# data[].attributes.body
https://www.vedanasbavi.cz/orisek-18-zs-vnb-ii-02-barvy?ID_mesta=3&IDp=2

https://www.prooptik.cz/anatomie-oka/

https://4f.cz/wp-content/uploads/2017/12/barvy-emoce-pocity.jpg

https://www.biolib.cz/IMG/GAL/95316.jpg

https://www.irozhlas.cz/veda-technologie/veda/zvidavec-radio-junior-obloha-nebe-modra-barva-vlnova-delka-slunce_2207171800_kac

https://elementalblogging.com/t-shirt-chromatography/

# data[].attributes.body
Chromatografie je metoda, při níž dochází k rozdělení směsi (v našem případě směsi barev) na jednotlivé složky (jednotlivé barvičky). Princip metody spočívá v unášení směsi, která je nanesena na pevném nosiči - tzv. stacionární fázi (v našem případě fixou namalovaný puntík na papírovém kapesníku nebo linka na křídě). Směs je unášena tzv. mobilní fází (v našem případě vodou) tak, že mobilní fáze vzlíná po stacionární fázi (tzn., voda se vpíjí do kapesníku nebo křídy) a unáší tak jednotlivé složky směsi. Některé složky se pohybují rychleji než jiné (závisí na míře interakce složky se stacionární a mobilní fází), a proto dochází k jejich rozdělení.

# data[].attributes.body
Kombinace barev v přírodě mají přirozené působení, například kombinace černé a žluté nebo červené a černé působí varovně a slouží tak jako varovný signál pro predátory.

# data[].attributes.body
Nebe je modré díky rozptylu světla na částicích v atmosféře.

Rozptyl záření při průchodu atmosférou závisí na velikosti rozptylujících částic a na vlnové délce dopadajícího záření. Barvy s krátkou vlnovou délkou se rozptylují více než ty s delší.

A právě modrá barva má mnohem kratší vlnovou délku a rozptyluje se tedy mnohem více než třeba zelená nebo červená. Za modrou oblohu tedy může rozptýlené světlo ze Slunce.

Ještě kratší vlnovou délku než modrá má ale fialová. Tak proč nebe není fialové?

Je to proto, že ve fialové části viditelné škály přichází na Zem mnohem méně energie než v části modré. Lidské oko je také citlivější na modrou než na fialovou barvu. Navíc je poloha fialové barvy až na okraji viditelné škály, takže při průchodu atmosférou je pohlcována více než modrá složka.

# data[].attributes.body
Vyrobíte si vlastní trička pomocí techniky chromatografie.

Co budete potřebovat?

bílé bavlněné tričko

alkohol (ethanol)

fixy na lihové bázi

kapátko/injekční stříkačka

kyblík/miska/kádinka/zavařovací láhev

gumička

# data[].attributes.body
malý tip na začátek

Barevný vzor fixami malujte v kruzích, které mají stejný poloměr jako použitý kyblík/miska/kádinka/sklenice.

1. Na tričko fixami namalujte barevný vzor. Mezi jednotlivé vrstvy trička vložte karton nebo silnou vrstvu novin, ať se vám barvičky nepropijí ze předu na zadní stranu.

2. Tričko v místě namalovaného vzoru natáhněte přes misku/kádinku/sklenici a zafixujte gumičkou.

3. Na barevný vzor postupně nakapejte od středu ke krajům alkohol (ethanol). A pozorujte co se stane.

4. Alkohol - mobilní fáze, se pohybuje po tričku - pevná fáze, a unáší různou rychlostí jednotlivé barvy, ze kterých jsou barvy fixů složené.

5. Tento postup opakujte, dokud nebude tričko plné barev.

6. Nechte trička vyschnout na ramínku, ideálně přes noc.