# data[].attributes.body
Mīnojiešu kultūra Krētā (2. gt. – 15. gs. vidus p.m.ē.)
Homēra laikmets jeb „tumšie gadsimti” (11. gs. – 9. gs. p.m.ē.)
Arhaiskais laikmets ( 8. – 6. gs. p.m.ē.)

Klasiskais laikmets (5. gs. – 4. gs. 30. gadi p.m.ē.)

Hellēnisma laikmets (4. gs. 30. gadi – 1. gs. 30. gadi p.m.ē.)

# data[].attributes.body
Krētas un Mikēnu civilizācijas.
Aristokrātija - hierarhiskās sabiedrības augšgalā.
Polisu veidošanās.
Politeisms.
Vienota valsts neveidojas.
12 Olimpa dievi - politeisms
Kosmocentrisms.

# data[].attributes.body
Dzejas un teātra pirmssākumi.
Attīstība matemātikā.
Radās rakstība, kuru varēja ātri apgūt.
Antroprocentrisma ideja par to, ka cilvēks ir galvenais.
Doriskais, Joniskais un Korintiskais ordenis.
Ideja par demokrātiju.

# data[].attributes.body
Arhitektūra:
Tirgus laukumu būvniecība.
Izmantoja akmeni, marmoru.
Akropoļu būvniecība.
Ievērota matemātiska precizitāte, proporcionalitāte.
Tempļu celtniecība (kolonnas, divslīpju jumts).
Teātri ar labu akustiku.
Tēlniecība:
Ievēroja proporcijas.
Veidoja realistisku cilvēkus, to skaitā dievus.
Glezniecība
Apgleznoja vāzes, citu keramiku.
Gleznoja arī uz sienām.
Kultūra:
jauni teātra žanri.

# data[].attributes.body
Sabiedrība bija divās kārtās - patricieši un plebeji.
Valstī ir likumi.
Notika gladiatoru cīņas.
Verdzīb

# data[].attributes.body
Latīņu valoda un alfabēts.
Ceļu būve.
Ūdensvada izgudrošna.

# data[].attributes.body
Arhitektūra
izmanto betonu.
Bija amfiteātris.
tikka uzcelts arī Massimo cirks.
Tēlniecība.
Svarīgus notikumus iemūžināja ciļņos.
Sadzīves skatus veidoja mozaīkās.
Glezniecība.
Sāka attelot kluso dabu.

# data[].attributes.body
Agrīnie viduslaiki (4.-10.gs.)
Romānika (11.-12.gs.)
Gotika (13.-15.gs.)

# data[].attributes.body
Trīs sabiedrības kārtas: garīdznieki, dižciltīgie, proletariāts.
Monarhiju veidošanās.
Baznīca kļūst populārāka.
Kristīgā ticība.
Protestantisms.
Sieviešu diskriminācija.
Dinastiju principi.

# data[].attributes.body
Krusta karu ideja.
Zinātne sāk kalpot baznīcām.
Sāk iespiest grāmatas.
Mehāniskā pulksteņa igudrošana.
Izgudro kompasu.

# data[].attributes.body
2 mākslas stili:
Romānika - Lokveida arkas. Reliģisko sižetu atainojums.
Gotika - Vitrāžas, vertikalitāte.

# data[].attributes.body
Sabiedrība trīs kārtās - garīdznieki, bruņinieki, proletariāts.
Monoteisms - kristīga ticība ar grieķu, slāvu un arābu ietekmi.
Teocentrisms.
Šovinisms.
Sievietes beidzot iesaistās politikā.
Ierēdniecība

# data[].attributes.body
Atvēra augstskolas
Iemācās izgatavot zīdu.
Māk apstrādāt zeltu, sudrabu un stiklu.

# data[].attributes.body
Romānika un gotika.
Arhitektūra:
Mozaīkas.
Glezniecība:
Ikonas
Freskas

# data[].attributes.body
Reformācijas.
Strauja tirzniecības attīstība.
Hipokrata medicīna.
Stikla apstrāde
Sāka izdot grāmatas un dažādas avīzes.

# data[].attributes.body
Humānisms - centrējas uz cilvēkiem.
Sāk veidoties jauns sabiedrības slānis - buržuāzija
Samazinās Romas ķeizera ietekme sabiedrībā.
Veido humānistu kultūras centrus.
Izglītoties cilvēkiem bija jāprot klasiskās valodas, literatūra un filozifija.

# data[].attributes.body
Parādījās jaunas metodes mākslā, piemēram:
kompozīcija un lineāra perspektīva
Kā arī tika uzgleznota glezna "Mona Lisa"
Arhitektūra
Izgudroja veidu kā būvēt kopolu.

# data[].attributes.body
Cilvēks: Saprātīga būtne, uzsvars uz izglītību, brīvību un cilvēktiesībām.

Sabiedrība: Intelektuāļu loki, pieaug kritika pret baznīcu un tirāniju.

Valsts: Idejas par tautas suverenitāti, varas dalīšanu. “Apgaismotie absolutisti”.

Reliģija: Tolerance, deisms, mazinās baznīcas ietekme.

# data[].attributes.body
Zinātnes jomas: Strauji attīstās dabaszinātnes – fizika, matemātika, astronomija. Parādās mehāniskais pasaules uzskats (Dekarts, Ņūtons). Zinātne pakāpeniski attālinās no reliģiskajiem skaidrojumiem.

Atklājumi saistīti ar mākslu: Attīstās perspektīvas likumi glezniecībā, proporciju principi arhitektūrā. Pilnveidojas instrumentālā mūzika. Notiek mākslas akadēmiju dibināšana, kas ietekmē mākslas standartizāciju un apmācību.

# data[].attributes.body
Cilvēks: Cilvēks tiek uztverts kā pakļauts varai, dieva gribas noteikts. Sabiedrībā dominē šķiru nevienlīdzība. Individuālās brīvības ir ierobežotas.

Sabiedrība: Feodāla struktūra, kurā pastāv stingra hierarhija – karalis, aristokrātija, garīdzniecība, zemnieki. Zemākie slāņi bez balsstiesībām un ar lielu nodokļu slogu.

Valsts: Centrālizēta vara. Valsti vada absolūtais monarhs ar gandrīz neierobežotu varu, piemēram, Luijs XIV Francijā. Tiek veidotas stipras pastāvīgas armijas, attīstās birokrātija.

Reliģija: Kristietība joprojām ļoti nozīmīga – katolicisms, protestantisms (reformētās baznīcas). Monoteisms. Baznīca nereti sadarbojas ar valsts varu (piemēram, Francijā – galma kapelāni, Vatikāna ietekme). Tomēr sāk parādīties sekulārisma aizmetņi un apgaismības idejas.

# data[].attributes.body
Arhitektūra: Baroks (greznība, monumentalitāte), vēlāk rokoko (vieglums, rotaļīgums). Piemēri: Versaļa, Pēterhofa, Šēnbrunna.

Tēlniecība: Dinamiskas, izteiksmīgas skulptūras ar mitoloģiskām un alegoriskām tēmām.

Glezniecība/Grafika: Realisms, dramatika, propagandas funkcija. Autori: Rubenss, Rembrants, Karavadžo.

Teātris un mūzika: Attīstās opera un galma teātris. Baroka mūzika – Bahs, Hendeļs. Teātrī – traģēdijas un komēdijas, Moljērs.

# data[].attributes.body
Zinātnes jomas:

Attīstās dabaszinātnes – fizika, ķīmija, bioloģija, astronomija. Zinātnes balstās uz eksperimentiem un novērojumiem. (Piem.: Galilejs, Ņūtons, Linnejs).

Filozofija un sabiedrība:

Filozofi (Voltērs, Didero, Ruso, Monteskjē) izvirzīja idejas par cilvēktiesībām, brīvību, saprātu, sabiedrības līgumu un demokrātiju.

# data[].attributes.body
Arhitektūra: Klasicisms – skaidras formas, antīkā ietekme.

Tēlniecība: Ideālizēta, harmoniska, antīka stila iedvesmota.

Glezniecība: Atturīga, ar morālu ideju. Žaks Luī Davids.

Teātris/mūzika: Sadzīviska komēdija, pamācošas lugas. Mūzika – Haidns, Mocarts, Bēthovens.

# data[].attributes.body
Cilvēks:

saprātīga būtne, svarīga izglītība, cilvēktiesības, sociālās iespējas.

Sabiedrība:

urbanizācija, buržuāzija un proletariāts, pieaug vidusšķira, nacionālās idejas.

Valsts:

19. gadsimtā nostiprinās nacionālās valstis. Izplatās liberālisma, demokrātijas un nacionālisma idejas. Daļā Eiropas pastāv konstitucionālās monarhijas (piemēram, Lielbritānija), bet citur saglabājas absolūtisms. Pieaug parlamentu nozīme.

Reliģija:

kristietība dominē, bet pieaug sekularizācija, kritika pret baznīcu.

# data[].attributes.body
Zinātnes jomas:

Strauji attīstās dabaszinātnes un tehnoloģijas.

Darvins – evolūcijas teorija.

Mendeljejevs – ķīmisko elementu periodiskā tabula.

Pastērs – mikrobioloģija, vakcīnas.

Maksvels – elektromagnētisma teorija.

Filozofija un sabiedrība:
sociālisms, liberālisms, nacionālisms.

Izgudrojumi:
Dzelzceļš, tvaika mašīna, telegrāfs, fotogrāfija, elektrības izmantošana. Šie atklājumi mainīja ikdienas dzīvi un ietekmēja arī mākslu.

# data[].attributes.body
Arhitektūra:

Jaunie materiāli – dzelzs, tērauds, stikls (piemērs: Kristāla pils Londonā). Populārs bija eklektisms (vēsturisko stilu apvienojumi: neogotika, neorenesanse, neobaroks).

Tēlniecība:

Reālisms – atveidoja dabisku cilvēka figūru, bieži atainoja sabiedrības varoņus un vēsturiskas ainas.

Teātris: Ibsena sociālās drāmas.

Mūzika: romantisms (Šopēns, Verdi, Vāgners).

# data[].attributes.body
Cilvēks:

Cilvēks – sarežģīta, iekšēji pretrunīga būtne.

Uzsvars uz subjektīvo pieredzi un emocijām.

Jūtama atsvešinātība strauji mainīgajā pasaulē.

Sabiedrība:

Industrializācija, urbanizācija, tehnoloģiju bums.

Tradīciju sabrukums, neskaidrība un haoss.

Kritiska attieksme pret sabiedrības normām.

Valsts:

Revolūciju, karu un režīmu maiņu ietekme.

Skepticisms pret varu un autoritātēm.

Māksla bieži kļūst par protestu.

Reliģija:

Sekulārisms pieaug, reliģijas loma samazinās.

Izplatās eksistenciālisms un jēgas meklējumi.

Kritiska attieksme pret dogmām.

# data[].attributes.body
Zinātne un tehnoloģijas:

Straujš progress zinātnē un medicīnā.

Relativitāte, psihoanalīze, kvantu fizika.

Jaunas tehnoloģijas maina domāšanu (kino, auto, telefons).

Filozofija un sabiedrība:

Eksistenciālisms un subjektivitāte.

Neticība vienai objektīvai patiesībai.

Indivīda brīvības un iekšējo konfliktu izcelšana.

Izgudrojumi:

Automobiļi – Karls Bencs

Lidmašīna – Raita brāļi

Radio – Guglielmo Markoni

Kino – Brāļi Limjēri

Telefons (pilnveide) – Aleksandrs Bells

Rentgenstari – Vilhelms Rēntgens

Dīzeļdzinējs – Rūdolfs Dīzels

# data[].attributes.body
Arhitektūra:

Funkcionalisms, minimālisms.

Stikls, tērauds, betons.

Vienkāršība un praktiskums.

Glezniecība:

Abstrakcija, ekspresionisms, kubisms.

Emociju un ideju izcelšana.

Pikaso, Kandinskis, Mondriāns.

Tēlniecība:

Jauni materiāli un formas.

Abstraktas, dinamiskas kompozīcijas.

Teātris:

Absurda drāma (Bekets).

Minimāla scenogrāfija, eksistenciālas tēmas.

Vientulības un bezjēdzības izjūta.

Mūzika:

Eksperimenti ar skaņu un ritmu.

Atonalitāte, jaunas formas.

Stravinskis, Šēnbergs, Debisī.