# data[].attributes.headline
עימות - אוריאל 

# data[].attributes.subject
עימות - אוריאל 

# data[].attributes.body
דעתו של הקורא אינה מגובשת רק מהתוכן של הכותב, אלא יכולה לעורר השראה ומחשבה לגבי תוכנו. דעתו של הקורא תלויה מאופן מחשבתו וגיבוש דעתו על סמך דברים שונים.

# data[].attributes.body
אמנם, בדיווח מסוג טקסט סגור מוצגת דעה אישית וספציפית של העיתונאי, אך זוהי רק הצגת המצב מנקודת מבט אחת , אדם בעל יכולת הבעה עצמית וקבלת החלטות מסוגל להחליט באופן אובייקטיבי ללא הסתמכות על מקור אחד בלבד

# data[].attributes.headline
עימות - טליה

# data[].attributes.subject
עימות - טליה

# data[].attributes.body
כיום, עדיין ישנן כתבות סגורות שהאזרחים יכולים לקרוא בלי שתפגע או תשתנה דעתם. בכך יש אפשרות שלא לקרוא את הכתבות הפתוחות ולא לאסור אותן.

# data[].attributes.headline
עימות- אוליאנה

# data[].attributes.subject
עימות- אוליאנה

# data[].attributes.body
בדיוק כמו שישנם אנשים שרוצים לראות טקסט בעל ראיה כללית ואובייקטיבית כך גם יש אנשים הרוצים להיחשף לשלל דעות ובכך לבנות את דעתם לאחר ששמעו כמה צדדים

# data[].attributes.body
אכן, יש בכוחה של תופעת הכתבות הסגורות להעלות את בטחון העיתונאים בעקבות הכח והמעמד שהם צוברים, אך האם התופעה היא בהכרח חיובית?
אדרבה ואדרבה יש עלינו לשאול את עצמנו האם הדבר עלול להוות פתח להתבטאויות בוטות ודעות חריפות ושטיפות מוח המוניות תחת חסות העיתונים

# data[].attributes.body
לעומת זאת, אני חושב שכאשר אנשים קוראים את הדעות של בן אדם אחד שסותרות את הדעות שלו דעתו של הבן אדם מתחזקת. באופן טבעי של בן אדם הוא מנסה לאמת את עצמו ואת דעותיו וינסו להפריח את הדעות של הבן האדם האחר.

# data[].attributes.body
לעומת זאת, תפקידה של התקשורת הוא לתת דיווח אמיתי ומדוייק שייתן את התמונה המלאה ללא דעה אישית בנושא. לכן, אמינותה של התקשורת לא ייפגע גם במידה וכמות הכתבות הסגורות תעלה במשך השנים.

# data[].attributes.headline
עימות- ניקול 

# data[].attributes.subject
עימות- ניקול 

# data[].attributes.body
באותה צורה שדיווח סגור יכול להרתיע אנשים מלצפות או לקרוא חדשות, התופעה יכולה לביות גם הפוכה ולגרום דווקא לאנשים להתחבר לדעות של כותב או שדרן מסויים ולצפות לביקורתיו ודיווחיו באופן הדוק. ( דוגמאת עמית סגל שהפך לסוג של ״ סלב״ ). מגוון הדעות השונות ימשוך אנשים לקריאת ביקורות שונות ומשיכה לדיווחים ספציפיים ושונים.

# data[].attributes.body
בימינו בעזרת רשתות חברתיות אנשים יכולים להביע דעה מנוגדת לשדר מה שלא ייתן את הרגש שהרוב נגדך

# data[].attributes.body
לכתבי החדשות יש את חופש הביטוי שהוא זכות אדם בסיסית. אין לנו שום רשות לשלול מהם זכות זו, ועל הצופה להסתכל בצורה ביקורתית על דבריהם של הכתבים, ולא להיות מושפע מהם.

# data[].attributes.headline
עימות- ליאורה 

# data[].attributes.subject
עימות- ליאורה 

# data[].attributes.body
ראשית, אי אפשר לכפות על אנשים דעה מסויימת בשל קריאתה מכתבה מסוג טקסט סגור. הנני מסכימה שהעלאת עמדתו של כותב/ת הכתבה יכולה להשפיע על דעת הציבור, אך בשום פנים ואופן לא לכפות עליו דעה.
אנו חיים במדינה שבה לאנשים יש זכויות, ולכל אדם יש הזכות לחשוב את מה שהוא רוצה.

# data[].attributes.body
אנשים יכולים להביע את דעתם ולשפוט את המאמר גם אם הטקסט הוא פתוח, אנשים יכולים להתווכח עם עובדות ולגרום להסתייגות מהם. בנוסף, אי נוחות יכולה להיווצר גם כן דרך טקסט פתוח ולא בהכרח סגור, מכיוון שאנשים לא תמיד יודעים לקבל את העובדות כמו שהן.
בסופו של דבר, הבעיה היא באנשים עצמם, ולא בסוג הטקסט.

# data[].attributes.headline
עימות - עומר 

# data[].attributes.subject
עימות - עומר 

# data[].attributes.body
כשהקורא קורא כתבה הוא מגבש לעצמו את עמדתו גם אם היא מנוגדת לטענת הכותב והוא דבק בה וכמעט אין שום דבר שיכול לשנות את דעתו מכיוון שזה מה שהוא חושב.

# data[].attributes.body
בכך שעיתונאי יביע את דעתו האישית קהל היעד שלו יחשף לעוד דעות שאולי לא חשב ולא ניתקל בהם מעולם, לכן יש חשיבות להכיר את עיתונאות סגורה

# data[].attributes.body
בשנים האחרונות התפתחה מגמה בה דיווחים חדשותיים הופכים לסגורים יותר ויותר. מגמה זו פוגעת בטוהר החדשות וכך גם באמון הקוראים לדיווח.

# data[].attributes.body
לטקסט סגור יש את היכולת להסתיר מידע , בשביל טובתו.

# data[].attributes.body
ראשית, דעתם של כתבי החדשות משפיעים על דעותיהם של אנשים רבים אשר צופים בהם וכתוצאה מכך נתונים להשפעתם. אנשים אלו מגבשים את דעותיהם בעקבות כתבי החדשות ללא הצורך להתעניין ולהתעמק בסוגיה בהם דנים. בעיה זו גורמת לאנשים רבים ללכת שולל אחר אנשי החדשות ולאבד את דעותיהם.

# data[].attributes.body
הקורא מושפע מדעתו של הכותב אשר אינטרסו לחזק את דעתו, בשימוש של השמטת פרטים, דגש על פרטים מסויימים והבעת דעה ברורה
לקורא יהיה קשה לגבש דעה משל עצמו והוא מושפע מדעה אחרת, כלומר אדם יכול להיות בעד דעה מסויימת כאשר לא מוצגות בפניו כל הדעות והאפשרויות ובעצם לא ניתנת לו בחירה להחליט מה נכון בשביל עצמו.

# data[].attributes.body
בשנים האחרונות אני עדים לתופעת הכתבות הסגורות, כתבה סגורה היא כתבה בה מובעת דעתו של העיתונאי ועמדו האישית בנושא.
לאנשים רבים דעות בשלל נושאים שונים, ולכל אדם חופש המחשבה.
תופעת הכתבות הסגורות נותנת במה לדעותיו של אדם אחד, במקרה זה הוא העיתנואי.
בכוחו של העיתנאי להטיל צנזורה על המפורסם בכתבות ולהביע דעותיו דבר אשר עשוי לפגוע בחופש הביטוי ובחופש המחשבה של הקוראים, אשר הכתבות עלולות להוות שטיפת מוח עקיפה

# data[].attributes.body
עיתונאים אשר כותבים מסוג טקסט סגור עלולים לגרום לאי הבנה מצד הקוראים שיש להם דעות שונות מאשר לעיתונאי וזה יכול לגרום למחאה.

# data[].attributes.body
אופן דעת של הציבור מושפעת ממה שהם שומעים או קוראים מהחדשות ובדרך זאת הכותב בחדשות יש לו כוח רב בכך שהוא יכול לשנות את הדעות של הציבור עם כתבה אחת ובכך הוא יכול להסיט את הציבור כנגד דמות ציבור מסויימת

# data[].attributes.body
בעקבות העלייה המגמתית של כתבים הכותבים מאמרים מסוג טקסט סגור. מטרתם של טקסטים אלה הם הבעת דעתו של הכותב, וזה יוצר לא מעט בעיות.
אחת מן הבעיות היא שלאנשים הקוראים את אותם מאמרים אין הרבה יכולת שיפוט מכיוון שהטקסט הוא טקסט דעתי, בנוסף לכך הטקסט יכול יכול להוות אי נוחות לאנשים מסויימים המתנגדים לדעתו של הכותב

# data[].attributes.body
האופן בו הקהל מקבל את האינפורמציה מושפעת רבות מכתבות וחדשות. העיתון מלא בכתבות סגורות שבהם הכתבים מפיצים את דעותיהם האישיות ואופן החשיבה שלהם, כך קטנה יכולת החשיבה ופיתוח הדעה האישית של קהל היעד, הקוראים. כתוצאה מקבלת המידע ועיבוד המידע, אנשים מסגלים לעצמם את דעותיהם של אנשים אחרים, ולא את הדעה האישית שלהם. דוגמה לכך היא שהכתבים יכולים להשפיע דרך הכתבות על דעות הציבור בעניינים פוליטיים שונים אשר עלולים להשפיע על האדם והמפלגה שיבחרו לממשלה הבאה.

# data[].attributes.body
גדילת מספר הדיווחים מסוג טקסטים סגורים עלולה לפגוע באמינות של התקשורת. הגדילה עלולה לגרום לצופים לחשוב שחלק גדול מהדיווחים מציגים את המתרחש בצורה חד-צדדית ולא הוגנת שאינה מציגה את התמונה המלאה.

# data[].attributes.body
ככל שהעתונאות הופכת להיות יותר ויותר סגורה כך שהעיתונאי יביע לקהל את עמדתו בצורת עובדות יש פגיעה ביכולת של אזרחי המדינה לבחור את דעתם, מוצגת להם דעה אחת שאינה ניטרלית או אובייקטיבת, דעה זו מונעת מצד הקהל להבין בצורה ברורה את המתרחש

# data[].attributes.body
כמות הכתבות הסגורות גדל, כך מוצגות יותר ויותר כתבות אשר מביעות את דעתם של הכותבים, עיתונאים. החברה בנויה מסוגים שונים וישנם הרוצים לקרוא רק תמונה כללית, עמדה מהצד ולא דעתנית. יתר על כך, כתבות סגורות אלו יכולות להשפיע על דעתו של הפרט או הרוב.

# data[].attributes.body
ראשית, אנשים רבים טוענים כי תופעה זו עשויה לעלות רמת הביטחון של אדם. ככל שאדם יכול להביע את דעתו בצורה פתוחה, כך רמת הביטחון שלו עולה. חופש הכתיבה של העיתונאים וטענותיהם צריכות להישמע בציבור ובעקבות הפתיחות, יובילו לפיתוח דעות ודרכי הסתכלות חדשות מצד אנשים רבים בחברה

# data[].attributes.body
בעקבות המגמה העולה של הדיווחים מסוג הטקסט הסגור, נפגעת הסובייקטיביות בהעברת המידע לעם ונכפית עליו דעה מסויימת אשר מוצגת על ידי העיתונאי/ת. קהל הצופים נחשף לנקודת מבט אחת על התמונה המתרחשת ומסיק מסקנות אך ורק בעקבותה מבלי אפשרות לצפות בתמונה הכוללת.

# data[].attributes.body
תופעת הטקסטים הסגורים והעליה במגמתה פוגעת בעיצוב הדעות בציבור. פגיעה זו נגרמת כאשר תוכן הטקסט מוטה לצד כלשהו וגורמת לקורא לקבע לעצמו את אותה דעה ברוב הפעמים. טקסט סגור מונע מאיתנו לראות את המצב באופן אובייקטיבי, מונע מאיתנו למצוא את הדעה האישית שלנו באופן עצמאי.

# data[].attributes.body
בנוסף, המטרה של חדשות היא להעביר מידע ולא לשכנע צופים בנכונות דעתך. בדיווח לא אמור להיות מקום לדעה אישית בשביל לא להשפיע על דעת הצופים אשר צריך להתגשם לבד בעזרת חשיבה עצמית. לדוגמא כתב חדשות מציג את החדשות בצורה שאינה ניטרלית, ולצופים יכולה להתגבש דעה אשר מדומה לעמדת השדר.

# data[].attributes.body
קוראי הטקסטים הסגורים יתרגלו לשמוע דעה על כל תופעה בה הם יתקלו. זה עלול להוביל את צורת החשיבה שלהם לשפיטה לרעה וצורת חשיבה שלילית כלפי התופעה בה הם נתקלים, מה שיעצב את צורת מחשבתם ויוביל לכך שהם יקבלו החלטה לקבוע את דעתם שעשויה להיות שגויה רק בגלל שלא התרגלו לקרוא טקסט פתוח ולהסתכל על הסיטואציה רק מנקודת מבט אחת, מבלי לשמוע את הצד השני.

# data[].attributes.body
דיווח סגור יכול להוביל למצב שבו הטקסט לא ייקרא, הפרסום יירד וזאת עקב חוסר הסכמה עם דעתו של הכותב.
ברגע שיש לשני בני אדם דעות שונות, זה גורם לצד אחד להסתייג ולא לרצות להמשיך לדון בנושא או לשמוע עליו.
לכן, לדעתי דיווח סגור עלול לגרום למריבות או החרמה על אותו הכותב, וכתוצאה מכך, הנני סבורה כי דיווח סגור משפיע על הציבור בדרך שלילית .

# data[].attributes.body
כשהכותב מוסר מידע באופן סגור לקהל, הקהל מקבל את דעתו של הכותב. דעתו משפיע על הקורא. הקורא עלול לחשוב שמה שכתוב בעיתון זה הרוב וזאת הדעה המובילה שהרוב חושבים אותה לנכונה, ולכן הקוראים אשר מתנגדים לדעתו של הכתב יפחדו להשמיע את קול דעתם המנוגדת בציבור הרחב.