# data[].attributes.body
Erivajadusega laps on laps , kelle võimetest, terviseseisundist ja kultuurilisest taustast ning isiksuseomadustest tingitud arenguvajaduste toetamiseks on vaja teha muudatusi või kohandusi :

Lapse kasvukeskkonnas ( mängu - ja õppevahendid, ruumid, õppe - ja kasvatusmeetodid jm)

Rühma tegevuskavas

ERIVAJADUSEGA LAPS :

füüsilise puudega laps,

vaimse puudega laps,

kõnepuude või - häiretega laps,

psüühiliste või käitumuslike häiretega laps,

füüsilise või vaimse arengupeetusega laps,

õpiraskustega laps,

suhtlemisraskustega laps,

sagedaste tervisehäiretega laps,

pikemat aega koolist eemal viibiv laps,

andekas laps.

Kodutöö:
https://docs.google.com/document/d/1tAEACUR1CROcH4c0s0CgolgBIJz5bsIvXuuYM1U3ht4/edit?usp=sharing

# data[].attributes.body
Alternatiivkommunikatsioon on kommunikatsiooni valdkond, mis uurib suhtlusmeetodeid ja -vahendeid, mis toetavad või/ja asendavad tavapärast verbaalset suhtlemist. Hõlmab ka mitteverbaalse kommunikatsiooni.

Alternatiivkommunikatsiooni rakendatakse järgmistel juhtudel:

1. kui inimesel pole kaasasündinud või omandatud puude tõttu kõne välja arenenud;

2. kui inimesel on mõni meelepuue või tähelepanu- ja tajumisraskused (vaegnägijad, vaegkuuljad jne);

3. kui inimene küll mõistab kõnet, kuid ei suuda end arusaadavalt väljendada (afaasia, alaalia jne);

4. kui inimene vajab enda kõnelisel väljendamisel kommunikatiivset tuge;

5. kui verbaalsed keelelis-kõnelised vahendid on inimese jaoks kasutamiseks liiga rasked ja mõistmatud.

Kodutöö: https://docs.google.com/document/d/1kD4Qsv90VPpE6m1lkyrUV1_OC-XJMBqvA-Y9Y4_7lIQ/edit?usp=sharing

# data[].attributes.body
Mäng lapse elus on kasvatuse ja arenguvahend ning tema elu organiseerimise vorm. Mängus laps õpib, teeb teatud tööd ja kujuneb kui suhtlemiskaaslane. Mäng on lapse tunnetusvahend, lapsele meelepärane ja rõõmu toov tegevus. Kui ka mäng ei ole positiivse sisuga, on ta alati rõõmu toov – sest mängus saab välja elada sisemised pinged. Mängul pole väliseid eesmärke, tal on sisemine motivatsioon. Kusjuures see sisemine motivatsioon ongi arengu stimulaatoriks, mille kaudu toimub lapse areng. Lapsele märkamatult toimub füüsiline areng (seotud liikumise ja kehaga), sotsiaalne areng (rollimängudes läbi elatu annab lapsele kindluse), emotsionaalne areng läbi positiivsete emotsioonide, vaimne areng (laps sobitab mängu kõik teadmised, mida omab), areneb kõne ja veel palju muudki.

Kodutöö:
https://docs.google.com/document/d/1NcSgqf4Hjc2Idlf_-i7ldY-0_yrtjXhEkKX-8zQVzBU/edit

# data[].attributes.body
Probleemseks loetakse käitumist, mis põhjustab kahju inimesele endale või teda ümbritsevale keskkonnale. See võib olla kahju tekitamine füüsilisele (esemete loopimine, lõhkumine) või sotsiaalsele keskkonnale (verbaalne või füüsiline agressioon teiste inimeste suhtes), ennast hävitav käitumine või endasse tõmbumine.

PK võib olla märguanne, et
 Laps on tundmatust olukorrast tingitult segaduses või hirmul,
 Igapäevane rutiin on häiritud või muutunud;
 Ei saa aru nõudmisest või selgitusest;
 Ei tea, milline on sobiv käitumine;  Ei suuda arusaadavaks teha, mida vajab;
 Hirm mingi olukorra või eseme ees;
 Eelseisev ülesanne käib üle jõu
 Ei oska oma aega sisustada – TEGEVUSETUS 3. Keskkonnast tulenevad
 Sotsiaalsed ja füüsilised tingimused ei sobi isiku vajadustega → üle – või alastimuleeritus, võimete üle – või alahindamine → negatiivne suhtumine ja sobimatud töövõtted. PK võib olla märguanne, et
 Pole piisavalt isiklikku ruumi;
 Ülitundlikkus keskkonnas olevatele ärritajatele (hääled, lõhnad, materjalid ….)

Kodutöö:
https://docs.google.com/document/d/12H17L04jHExWvq8kiKorVGYIJvHFWfpmBHahDmWXBcg/edit?usp=sharing

# data[].attributes.body
Kodutöö:

# data[].attributes.body
Sageli esineb autismispektri häirega inimestel kaasneva probleemina vaimupuue ( intellektipuue). Vaimupuue ei ole haigus, vaid inimese intellektuaalsete võimete kahjustus või  halvenemine. Vaimupuudega inimestel on teistega võrreldes raskem uusi teadmisi omandada ning varemõpitut uutes olukordades kasutada.

Intellektipuudega inimesed vajavad elukestvat tuge. Neil on teistega võrreldes raskem uusi teadmisi omandada ning varemõpitut uutes olukordades kasutada. Paljud intellektipuudega inimesed ei oska lugeda ega kirjutada. Intellektipuudega inimesel on keeruline ise ennast hinnata. Tihti hindavad nad enda võimeid tohutult üle või siis vastupidi. Intellektipuudega inimestel on raskusi toimetulekul igapäevaeluga (raskendatud suhtlemine tööl kolleegidega, raskused sotsiaalsete toimingute läbiviimisel, avalike teenuste kasutamisel jne). Oluline on teada, et intellektipuudega inimesed ei ole suur grupp ühesuguseid inimesi, nad on kõik omaette isiksused, igaühel neist on oma vajadused, probleemid ja võimalused.

Kodutöö:
https://docs.google.com/document/d/1MwUqV8kzcM3vAaBHdm5ZeQ4T0auHdSuQwTRkdcOLsII/edit?usp=sharing

# data[].attributes.body
Diagnostiline termin „autismispektri häired“ (ASH) asendab nüüd termineid „autism“ ja „pervasiivsed arenguhäired“ selleks, et rõhutada: 1) spetsiifilisi sotsiaalse arengu häireid ja 2) individuaalsete sümptomite suurt varieerumist.

Autismispektri häirete käitumuslikud sümptomid varieeruvad olulisel määral mitte ainult erinevatel inimestel, vaid samuti ka ühel ja samal inimesel erinevatel aegadel. Mõned sümptomid võivad olla silmapaistvamad ja intensiivsemad ühes vanuses ning sõltuvalt iseloomust ja häire tõsidusest elu jooksul muutuda.

Kodutöö:
https://docs.google.com/document/d/1-HKRYf3oJLxYukop1q2VgIG3MOdtyf6YL8X170E8I1k/edit

# data[].attributes.body
Probleemid:
Otseseid pimedusega seonduvaid arenguprobleeme pole;
Tavaliselt areng aeglasem, nt pööramine, roomamine jne ;
Sageli siiski tasakaalu ja liikumisprobleemid, keha jäikus, ka suhtlemistakistused……

PEA MEELES!
 Kaasa nägemiserivajadusega laps kõigisse tegevustesse ja kindlusta nende turvalisus;
 Räägi selge ja kuuldava häälega otse lapse, mitte saatjaga;
 Räägi normaalse häälega, sest kuulmine on eriti erk.
 Anna aega ruumiga tutvumiseks, see suurendab enesekindlust;
 Muudatused ruumis ja asjade paigutuses lase ”üle vaadata” = katsuda;
 Haletsemine ja asjatu kiitmine õpetab abitust ja vähendab eneseusku;
 Lähenedes lapsele nimeta teda nimepidi ja puuduta, ütle mõni sõna, siis ta “näeb” sind;
 Grupivestluses kasuta pöörsumisel nimesid, et oleks lihtsam vestlust jälgida;
 Kasuta ka esemete nimetusi - raske on aru saada, et “see” ilus on just laudlina;
 Õpisituatsioonis püüa taustamüra võimalikult välistada;
 Müra taustal kõneldes oleks hea käest kinni hoida, et oleks lihtsam reguleerida hääle tugevust;
 Kui pead lapsest eemale minema, juhata ta toe juurde ja ütle kindlasti, et lähed eemale;

Kodutöö:
https://docs.google.com/document/d/1t3YUBRkFIpZyiV6b4qGCi4Wj-PeC1rJ66YoU67tHnYA/edit?usp=sharing

# data[].attributes.body
Arengut mõjutab:
 kuulmislanguse sügavus ja intellektuaalne võimekus
 tekkeaeg
 diagnoosimise aeg
 keskkond (kas vanemad on kurdid või mitte)

Omandatud kuulmislangus: Ema raseduse kulg:
ototoksilised ravimid, infektsioonid (punetised, sarlakid) Rasedustüsistused: – sügav enneaegsus (sünnikaal alla 1500 g), – loote hüpoksia (hapnikuvaegus), – sünnitrauma, – neonataalne ikterus (vastsündinu kollasus), – neonataalsed infektsioonid,

Kerge kuulmislangus 20 – 40 dB Keskmine kuulmislangus 40 – 70 dB
Raske kuulmislangus 70 – 95 dB Väga raske kuulmislangus (kurtus) üle 95 dB

Kodutöö:
https://docs.google.com/document/d/1-PBxA5-Os_QfI2TKs3KpvZwxz4CDqdEjtYTw-hLHSto/edit

https://docs.google.com/document/d/1r-1eI5KkWHuKCQYp7NQveIdR34F_mpMFQx9vLhQBYeE/edit?usp=sharing

# data[].attributes.body
Emotsionaalsed ja käitumisraskused – olukord, kus emotsioonid ja käitumine mõjutavad negatiivselt lapse enda õppimist ja teiste õpikeskkonda.
 Takistavad või muudavad lapse arengut
 Mõjutavad suhteid
 Põhjustavad stressi lapsele endale ja tema lähikondsetele

Emotsionaalsed ja käitumisprobleemid võivad olla erisuunalised.
 Väljapoole suunatud – nii füüsiline kui vaimne vägivaldsus, hüperaktiivsus, reeglite rikkumine – sagedamini poistel. Häirivam ümbritsevate inimeste jaoks.
 Sissepoole suunatud – eemaletõmbumine, suhtlemisest loobumine, rahutus, pelglikkus – sagedamini tüdrukutel. Tõsisemad on tagajärjed lapse enda jaoks.

Kodutöö:
https://docs.google.com/file/d/1N6Tw-wlrhA57DhZhrngRPxaVowzP9ZSq/edit?usp=docslist_api&filetype=msword

# data[].attributes.body
Kodutöö:
https://docs.google.com/document/d/1tWBbNODngF_0B4q0_JOsp8KtSl4E44-neFvNSm-6fdU/edit?usp=sharing