# data[].attributes.body
At have det fælles tredje. noget man har til fælles. danner fællesskabet.

# data[].attributes.body
afsender:
modtager

# data[].attributes.body
Privat, personlig og professionel

# data[].attributes.body
Psykisk vold: Det talte. Mobning.
Fysisk. det der kan mærkes på arbejdspladsen.

Man skal være konflikt
nedtrappened.

# data[].attributes.headline
En samling af mennesker som  har noget til fælles.

# data[].attributes.subject
En samling af mennesker som  har noget til fælles.

# data[].attributes.body
Team: Et fælles mål (afhængig af hinanden)

Adfærd:

Producenten: En der sørger for at der sker noget
Administrator: Alle komme til orde, ordstyre, alle skal bidrage, strukturere.
Entreprenøren: Iværksætter, tage initiativtager, man smider en masse ider på bordret.
Integrator: Den sørger for alle har det godt, fagner, omsorgsfuld.

# data[].attributes.body
123: PÅ hvilken må bidrager du i et samarbejde:
1:Jeg bidrager med ordenlighed, aktiv lyttende,
2: Møder forskellighederne med åbne arme, respektere andres holdninger, forventnings afstemmer, finder ud af hvad de enkelte er gode til.

Tænk over et samarbejde du har medvirket i. Hvilke niveauer befandt I jer på, hvor vellykket var samarbejdet: I min dagligdag på KH. Indgår i et samarbejde med pædagoger om en beboer som har brug for at få at vide hvis han skal noget han ikke plejer. (kandis ) Jeg samarbejdede med en pædagog, og jeg var medhjælper. Samarbejdet gik super godt, dette kunne vi se som resultat da vi var til Kandis.

Hvad gør du, hvis der er en i gruppen, som intet laver og ikke bidrager til samarbejdet: Jeg prøver og åbne op for hvad jeg kan gøre for at den person ikke har lyst til at deltage. Jeg ydret mig og prøver at få¨denne person til at forstå vigtigheden i hvad det kan gøre ved den givende opgave.

# data[].attributes.body
Lav en forventningsafsteming
Fælles ansvar
Tillid
Organiseres og strukturers
Alle bidrager
Hjælper hinanden.
Professionel relation: Fokus på opgaven, fagligheden skal i spil, faglige argumenter, professionel ansvarlighed( at man er ansvarlig for relations har kvalitet) jo mere man er opmærksom på kvaliteten, på den måde kan man bedre kan man være sammen( trivsel)

Hvornår er det lettest:
Det er lettest at samarbejde med respekt og lydhørhed sammen med de folk som  vi har respekt for  !!!!
Det er lettest at samarbejde men vi allerede syntes god om !!!!!
Er optaget af at lytte til !!!!!
På for hånd respektere !!!!
Som viser interesse for mig/os !!!

Hvornår bliver det svært:
Hvor vi ikke er tilpas i hinandens selskab.

# data[].attributes.headline
Der findes ikke en opskrift på en svær samtale, men  en vejledning til hvordan den bliver gennemført.

# data[].attributes.subject
Der findes ikke en opskrift på en svær samtale, men  en vejledning til hvordan den bliver gennemført.

# data[].attributes.body
Er til målgruppen, forældre, kollega,  samarbejdspartner.

1: Planlægning ( Formål, forberedelse, tidspunkt, deltager, varighed)

2: Indledene fase,( byder velkommen, få målgruppen til at føle sig velkommen, ikke snakke om vind og vejr). Indhold ( Gør ens bekymring tydelig, hold ens professionelle rolle, brug ord målgruppen forstår),

3: Afrunding ( Alle bliver hørt, sæt mål for fremtiden, opsummere samtalen, og de aftaler som der er indgået, der bliver skrevet et referat)

# data[].attributes.headline
Definition: en følelse af indre glade og lyst til at deltale i en givende aktivitet. En indre drivkraft til vores handlinger

# data[].attributes.subject
Definition: en følelse af indre glade og lyst til at deltale i en givende aktivitet. En indre drivkraft til vores handlinger

# data[].attributes.body
Det skal være personel selv der har lyst til at ændre noget.
Hvis man virkelig skal skabe forandring som PA så skal der arbejdes med den indre motivation hos målgruppen/ved den enkelte person.

Man fokusere på målgruppens ressourcer.

Motivation:
Indre motivation:  det kommer indefra, så holder motivationen længere

Ydre Motivation: belønning eller straf. jeg har egentligt ikke lyst, men du får noget for at gøre det.

Direkte motivation: Behov for fællesskabet, ens sociale relationer.
fællesskabet er motivationen.

Indirekte motivation: ens behov ikke bliver ikke opfyldt med det samme, men på sigt. FX vægttab. det sker over tid.

Empowerment: at kunne tage magten over sit eget liv. Målgruppen skal selvstændiggøre sig selv, Man ser på målgruppens recurcer, i stedet for problemerne. Se muligheder i stedet for begrænsninger.  Ens mestrings følelse kommer i spil.

# data[].attributes.body
Vi skulle skrive en positiv ting om hver i sær. Vi blev sat op enkelt vis, vi var i fokus. Alle de andre skulle sige den ting de havde skrevet om den der sad i den varme stol.
Hvad giver den øvelse:
-Positiv kommunikation
-Den svære samtale
-Relation
-Fællesskab
-Motivation
-Give en et selvtillid boost

Den øvelse skal justeres i forhold til den målgruppe man har med at gøre.

# data[].attributes.body
ikke at sætte sig selv i centrum, det handler om målgruppen, forældrene osv. "hvad har du på hjertet"
Når vi har en professionel samtale er det til: Målgruppen, kollegaer, samarbejdspartner og forældre.
Der skal bruges redskaber, metoder.
Når vi skal vejlede og rådgive.
Man har et formål for øje når vi har en professionel samtale. Vi har et særligt ansvar for samtalens indhold, og forløb. Det er os der skal haven en rolle, vi skal ikke snakke om hvad som helst.

Samtaletyper:
Orientering: du skal huske...... at give råde og svar.
Rådgivning: Du fortæller hvordan legen skal være,. at give udtryk for hvad man syntes er bedst for den anden. Man bruger meget sin faglighed, Man bruger sin viden.
Ulemper: man ved i bund og grund ikke hvad der er bedst for brugeren. Livserfaringer kan ikke bruges, det skal være fagligt

Vejledning: du giver nogle valgmuligheder,  du tager selv stilling til det du vil. At opridse forskellige handlemuligheder så målgruppen selv kan tage stilling, til hvad han/hun vil gøre. Vejens går begge veje mellem målgruppen og os (PA) når man vejleder andre man bevist kommunikation som et redskab man prøver på at få den anden til at uddybe nogle spørgsmål.
Vær forberedt når man skal vejlede.
Husk at have aktiv lytning hatten på.
Fordele ved vejledning:  De kan selv traffe en beslutning, føle ejerskab over ens egen beslutning ( det giver motivation), målgruppen oplever at ens recurcer bliver andvendt, vi kan godt mestre det her
Ulemper: man forstår ikke hvad man skal gøre. Hvis man ikke kan sætte ord på.

Støtte:

Motivation: Udforske, sætte ord på muligheder. målgruppen kan få medbestemmelse.
Konfrontation: at konfrontere en anden med noget der skal snakkes om.

Redskaber og metoder:
Ting der kan bruges i en dialog
Tjekke forestillinger: At man spørger ind til og de har forstået det der bliver sagt korrekt. Jeg høre dig sige....... finde ud af om det er rigtigt.,
Parafrase: Man prøver at gentale omformulere det den anden har sagt. Gentage nøgleordene. Sætte fokus på det væsendelige i en samtale.  Parafrase kan bruges til at fastholde og sætte fokus på det der er sagt.
Procesoverblik: samtalens intensitet, overblik over hvordan samtalen forløber. Så samtalen forbliver positiv. det handler om at holde fokus på det samtalen handler om.

Når man bruger de redskaber og metoder kan man fastholde den professionelle samtale.

# data[].attributes.body
Kendetegn ved en observation

-At det observeredes normalt nedskrives samtidig

-At beskrivelse og tolkning adskilles

-At beskrivelsen handler om, hvad der konkret sker i situationen

-At beskrivelsen holdes i et neutralt sprog

-At observationen påføres kontekst (tid, sted, tilstedeværende)

# data[].attributes.body
Når vi dokumentere kan ses fra vinker:
-Psykologisk (sind og psyke)
-Samfundsmæssig (Baggrund, kontekst)
-økonomisk ( hvad der er penge til, hvor mange ting har vi)
Juridisk ( lovgrundlag, tavshedspligt, servisloven,  persondateloven)
Kommunikativ ( vi arbejder i udveksling)
Pædagogisk (vise hvad vi kan, professionel i at arbejde mennesker, yde omsorg)

# data[].attributes.body
Diskussion:

•Angriber og forsvarer

• Vil have ret

• Overtaler –koste, hvad det vil

• Promoverer sig

• Vil opnå et resultat

• Er dømmende

Dialog:¨
Samarbejder og tænker sammen

- Undersøger og argumenterer

¨.Overbeviser og lader sig overbevise gennem saglig, systematisk og disciplineret argumentation

-Afviser resultatfiksering

-Afviser antagelser

Forskellen på diskussion og dialog

# data[].attributes.headline
forstå, skille, overføringer i atomer. vi vil prøve at forstå.

# data[].attributes.subject
forstå, skille, overføringer i atomer. vi vil prøve at forstå.

# data[].attributes.body
Transaktionsanalyse: et redskab til at analysere relationerne mellem mennesker. Den kan bruges til at forstå de relationer der er i kommunikationen mellem mennesker, og hvilke niveauer disse relationer befinder sig på.

Eric Berne: vi fødes som relative blanke sider (tomme kar).
Han mener at vores personlighed er  delt i tre lag:

-Barnejeget: TB(Det til passede barn) føjer sig, er lydigt, hjælpsom, underdanig, FB(Det frie barn) er impulsiv, spontant, nysgerrig, egoistisk, oprørsk, uregerligt, fantasifuldt og kreativ.

-Forældrejeget: KF(den kritiske forældre/OF( Omsorg
fornuftige.) hvad er klokken, hvor skal du holde jul. regulere verden

-Voksenjeget: indsamler information, diskutere, bevare overblikket.

Fire positioner i transaktionsanalysen:

Jeg er ok – du er ok (den ideelle samtale): Begge parter mener at deres ønsker bliver opfyldt og går ind i samtalen med det ønske og det mål at man sammen kan finde en løsning på et fælles projekt.

Jeg er ikke ok – du er ok: Typisk en barn/voksen-samtale, hvor den ene part føjer sig i samtalen og dermed accepterer den anden som autoritet i samtalen.
Jeg er ok – du er ikke ok: Kan blive en manipulerende samtale hvor den der åbner samtalen, automatisk betragter sig selv som en autoritet. Kan også blive en ansvarsforflygtigende samtale ”Det har jeg ikke noget med at gøre”.

Jeg er ikke ok – du er ikke ok: Samtalen bryder sammen. Der er ikke noget der virker, og det hele kan dybest set være lige meget – der er intet ønske om at imødekomme en løsning.

# data[].attributes.body
https://www.dr.dk/tv/se/taler-du-kropssprog/taler-du-kropssprog-2/taler-du-kropssprog-1-8
Film om kommunikation

# data[].attributes.body
-Paradigmeskifte – en række ”vendinger” gør op med tidligere tiders dominerende opfattelser (Mogens Pahuus)

-Det systemiske menneskesyn (Niklas Luhman)

# data[].attributes.body
-Samfundet er blevet differentieret og specialiseret

-Det betyder bl.a. at de enkelte systemer lukker sig om sig selv

-Det moderne samfund beskrives som bestående af selvstyrende og selvrefererende systemer
-Hos Luhman er kommunikation central for al menneskelig udvikling.

-Kommunikationen er ikke en afspejling af virkeligheden, men

-Kommunikationen skaber virkeligheden

-Gennem kommunikation forandrer vi os selv og hinanden.

Kommunikation skaber virkelighed .

Luhman taler om tre sociale systemer:

1.Samfundet som ramme for al kommunikation

2.Organisationer eller institutioner som rummer intern kommunikation og/eller udveksling med omverdenen

3.Interaktioner som er kommunikation mellem tilstedeværende individer

# data[].attributes.body
1.Kommunikative kompetencer stimuleres ved opmærksomhed på og bevidsthed om kommunikative processer (del af helhed)

2.Kommunikation er udvælgelse af information – bevidst og ikke-bevidst

3.Det systemiske menneskesyn er et godt udgangspunkt for pædagogisk arbejde

Det mekaniske menneskesyn

-For at løse et problem må man finde årsagen

-Fokus på individet

-Fokus på egenskaber

-Mennesket kan sammenlignes med en maskine – opstår der fejl kan det repareres

Det systemiske menneskesyn

-Problemer  løses ved at intervenere i samspil

-Fokus på den sammenhæng et problem opstår i

-Fokus på relationer

-Mennesket er en organisme der forandrer sig gennem vækst og samspil.

# data[].attributes.body
Det er en tilgang, en grundlæggende holdning.
Når du kommunikere anerkende, lægger man ens fordomme og fortolkninger til side og er lyttende og neutral. Når man skal kommunikere anerkende skal man vurdere om samtalen foregår i den rigtige sammenhæng. Vurdere om samtalen skal foregå på et andet tidspunkt eller sted.
Der er 5 principper for anerkendende kommunikation:
1. tag udgangspunkt i det positive.
2. Fortæl om det, der går godt.
3. Interesser dig for den, du taler med.
4. Anerkend den anden.
5. Vær konkret og tydeligt.

Rummelige mønstre (Berit Bae)

-Indlevelse

-Fokuseret opmærksomhed

-Lytten

-Velvillig fortolkning

-Tolerance

-Personlig bevægelighed

-Interesse for at forstå

Trange mønstre

(Berit Bae)

-Oplevelsesmæssig fjernhed

-Usynkronicitet

-Vurderinger

-Nølende modtagelse

-Ros

-Ensidighed i rollefordelingen

# data[].attributes.body
En særlig måde at lytte på, at forhold sig lyttende. Man skal prøve og lade være med at styre samtalen. Man skal tilkendegive fortælleren.
Aktiv lytning kan bruges til professionelle samtale. Supervision, coaching, terapi (psykoterapi), meditation (mægler) og anden konfliktløsning.

En samtale form, hvor den ene part stiller sig til rådighed for den anden, for at den anden kan få bedst mulig lejlighed til at " tænke højt", og derved selv komme til klarhed om sit problem.
En samtaleform, der kræver levende og ægte nærvær af lytteren.
Er let i teorien, men svær i praksis.

# data[].attributes.body
Vi kommunikerer lige meget hvad vi gør eller undlader at gøre

Ikke blot gennem det vi siger, men også, gennem det vores mimik

gennem vores gestik

gennem vores tøj, hår og briller

gennem vores kropslige udtryk.

# data[].attributes.body
En situation hvor jeg måtte planlægge min kommunikation.

Jeg skulle til MUS samtale med min leder. Jeg havde fået et skema som skulle udfyldes. Der var spørgsmål som jeg skulle besvare. Jeg var meget nervøs inden jeg gik ind til denne samtale, ,for var meget usikker på hvad min leder havde at sige. Jeg syntes selv jeg havde svaret godt på spørgsmålene.  Under samtalen var det kun mig som sagde noget, følte ikke at min leder overhovedet gad og bruge energi på denne samtale. Det føltes nærmere  som noget der blot skulle overstået.

Den anden MUS samtale jeg var til med min anden team leder var noget helt andet. Jeg havde  fået et skema som skulle udfyldes. Jeg var spændt. Nervøs og havde ikke lyst til denne samtale. Men det viste sig at min teamleder var meget intrasseret i og høre om mig og min oplevelse på arbejdspladsen og hvad jeg godt kunne tænke mig der skulle ske i fremtiden. Hun var meget lyttende. Hun kom med forslag til hvad vi kunne gøre sammen for at få mine ønsker til at ske.

# data[].attributes.body
Formål med kommunikation:
1. Bevistgørelse om engen og andres kommunikation. Forstå andre.
2: Blive bedre til at kommunikere gennem teori og praksis.

Ligeværdighed er vigtigt i en god kommunikation.  Men ens relation er ikke altid lige, og vi har ikke altid lige meget at sige.

Asymmetrisk: Den ene part  har mere magt end den anden.  Nogen gange er det en forudsætning, og nogen gange kommer det snigende.  Der er et ulige forhold

Symmetrisk: Hvor personerne er ligeværdig. Der er et lige forhold.

# data[].attributes.headline
Rollemodel inden for kommunikation. Sproget virker! Tanker bliver til sprog, der bliver til forventning og adfærd!

# data[].attributes.subject
Rollemodel inden for kommunikation. Sproget virker! Tanker bliver til sprog, der bliver til forventning og adfærd!

# data[].attributes.body
Af dig lærer brugerne og børnene ”god tone”, acceptabel sproglig adfærd, sjove og nye ord, rim og remser, sange, tegn og gode historier – alt sammen en del af deres sprogtilegnelse og generelle dannelse.

De hører og påvirkes af alt hvad der kommer fra din mund og din krop i øvrigt. Derfor er det så vigtigt at vi bliver opmærksomme på at vores indre tanker og formuleringer smitter på vores sprog og adfærd.

Vi kommer tit til at tænke i steotyper,  Vi kan komme til at tænke negativ om en bruger, og det giver en negative forventninger til brugeren.
Den negative adfærd vi gør er ikke særlig imødekommende adfær, og brugeren kommer til at opfylde de forventninger (fx Kristian, den måde der bliver talt om ham på)

# data[].attributes.headline
3 grundfortåleser af motivations arbejde

# data[].attributes.subject
3 grundfortåleser af motivations arbejde

# data[].attributes.body
1: Samarbejde
2: Frembringe og ikke installere motivation. Det skal være sådan at fortælleren har lyst til at fortælle.
3: Selv bestemmende. Det skal ikke være en autoritet.

Principper i den motiverende samtale: 3 trins proces
1: skab tillid. Opbyg tillid. Gøres ved at være en god aktiv lytter.
2: Adfærd og værdier.  Definere udfordringerne ved målgruppen.
3: Støt troen på egne evner.
Undgå disksution.

Åbne spørgsmål: HV spørgsmål
Lukkede spørgsmål: Ja/nej spørgsmål.

# data[].attributes.headline
Kontekst og dig som pædagogisk assistent

# data[].attributes.subject
Kontekst og dig som pædagogisk assistent

# data[].attributes.body
Definition på kontekst: Den fysiske, sociale og faglige sammenhæng vi befinder os i.
Konteksten har betydning for, hvilken mening vi giver det, vi ser.

Jo bedre man kender hinandens kontekst, desto bedre kan vi forstå hinanden, når vi kommunikerer.

# data[].attributes.headline
MUNDTLIG KOMMUNIKATION, modtager og relationen

# data[].attributes.subject
MUNDTLIG KOMMUNIKATION, modtager og relationen

# data[].attributes.body
Det er en vigtig at skabe en god relation, en negativ relation han
pædagogik er realistions arbejde

# data[].attributes.body
Benedicte Madsen  ( lektor ) Har forklaret kommunikationssituationer med en kommunikationterkant.  Det fælles tredje er emnet eller indholdet i kommunikationen. Hvis det kun er den ene part som er interesseret i kommunikationen, er der ikke noget fælles tredje.