# data[].attributes.body
Maavärin on seismilistest lainetest põhjustatud maapinna võnkumine.
Tõugete lähtekohta nimetatakse maavärina koldeks ehk hüpotsentriks, seal vabanenud energia põhjustab lõhesid ja murranguid ning piki neid kivimasside nihkeid.

# data[].attributes.body
1. tektoonilist maavärinat, mida põhjustavad Maa sisepinged;

2. vulkaanilist maavärinat, mis kaasneb vulkaanipurskega;

3. langatusvärinat, mida tekitab koobaste varisemine;

4. tehnogeenset maavärinat, mida põhjustab inimtegevus (nt veehoidlate surve, maa-alune tuumaplahvatus, seismiliseks mõõdistamiseks või muul eesmärgil korraldatud lõhkelaengu plahvatus).

# data[].attributes.body
Maavärinate epitsentrid, 1963–1998

# data[].attributes.body
9 magnituudilne maavärin

# data[].attributes.attachment_link.title
JAPAN - The Earthquake - 15 Minutes Live-Cam

# data[].attributes.body
Alates 1602. aastast on Eesti territooriumil toimunud 25 mainimisväärset maavärinajuhtu. Neist nelja korral oli tegu järeltõugetega. Nende esinemise üheks seletuseks on jääajajärgse kerkimise jätkumine (Põhja-Eestis kiirusega mitu millimeetrit aastas).

Tugevaimad neist on olnud 5-magnituudised. 1976 aasta Pakri maavärin oli selgesti tajutav kogu Tallinnas, kus kõrgemad karkass-konstruktsiooniga tootmishooned hakkasid ohtlikult kõikuma, ja väidetavalt olevat saanud ka kahjustada (RETi Jõe tänava tootmishoone, arvatavalt täidetud Jõe tänaval aset leidnud maapinnaaluse varingu tulemusena).

Viimastest Eestis tunda olnud maavärinatest on märkimisväärne Kaliningradi maavärin, mis toimus 22.september 2004 (umbes 5-magnituudine), mida oli tunda isegi Tallinnas, eriti kõrghoonetes, kus väidetavalt olevat hoonete külgkõikumise peale seiskunud liftid (SEB'I kõrghoone).

# data[].attributes.body
Maris, Marinel, Elizabeth, Anders, Oliver, Riko

1. Mis on maavärinad ja kuidas need tekivad?
Maavärinad tekivad, kui maakoore laamad liiguvad ja üksteisega kokku põrkavad.
2. Kuidas mõõdetakse maavärinaid?
Maavärinat mõõdetakse seismograafidega pallides.
3. Kuidas käituda maavärina ajal?
Ära satu paanikasse! Mine rahulikult õue, kui ei saa, siis mine laua alla või keldrisse. Ära seisa seinte ega akende juures.
4. Kus piirkonnas on kõige rohkem maavärinaid?
Enamik maavärinaid toimub maakooretükkide servaalal.
5. Kui suur on olnud Eestis kõige suurem maavärin?
Eesti kõige suurem maavärin oli viie palline värin Osmussaarel.
6. Kuidas on seotud maavärin ja tsunami?
Tsunami on hiidlaine, mis tekib veealusest maavärinast.
7. Joonis