# data[].attributes.body
Entenem com a estructura l'organització i coordinació dels diferents membres de la comunitat educativa.

# data[].attributes.body
L'estructura de l'escola presenta una jerarquia on cada membre té diferents tipus de responsabilitats i adquireix un rol diferent.

# data[].attributes.body
Autoritat clara però no hi ha una funcionalitat.

# data[].attributes.body
Per tal que hi hagi un bon funcionament en quant a l'estructura del centre, són necessàries les reunions periòdiques per tal de regular i revisar el funcionament del centre.

# data[].attributes.body
L'estructura ha de tenir en compte els alumnes ja que també són membres de la comunitat comunicativa i la finalitat del centre és que cada alumne pugui desenvolupar al màxim les seves capacitats i en conseqüència aprendre significativament.

# data[].attributes.body
Fins ara l'escola només mirava l'èxit dels seus alumnes, no tenia en compte si aprenien, només comptava la nota.

# data[].attributes.body
Centrar-se només en els resultats dona lloc a una educació poc integral, on els alumnes preferiran una nota envers un coneixement adquirit

# data[].attributes.body
Afavoreix i fomenta la competivitat entre els alumnes.

# data[].attributes.body
Moltes vegades, si no sobté un bon resultat acadèmic, l'alumnat arriba a frustrar-se, creient que el seu esforç no és reconegut. Una prova acadèmica no demostra tot allò que s'ha après ni el seu coneixement.

# data[].attributes.body
L'alumne és el centre de l'aprenentatge (aprenentatge significatiu), de manera que podrà dur a terme a la vida cotidiana.

# data[].attributes.body
Ha de ser una educació integral que tengui en compte les seves capacitats i interessos per tal de desenvolupar al màxim el seu potencial.

# data[].attributes.body
Hem de tenir en compte tot allò que el nostre alumnat coneix (coneixements previs) per adaptar-nos al seu nivell d'aprenentatge o de coneixements. Tenir clara la distància entre els coneixements previs i els coneixements que poden arribar a assolir (Zona de Desenvolupament Pròxim).

# data[].attributes.body
A més, hem de tenir en compte les necessitats específiques de cadascú. I en cas de ser necessari, fer una adaptació curricular o adaptació curricular significativa.

# data[].attributes.body
Potenciar un procès de creixement permanent. Tenint en compte la societat que l'envolta. Mirant quines característiques necessitarà en un futur per desenvolupar-se com a una subje social.

# data[].attributes.body
Hi ha que intentar dur al màxim les seves capacitats. L'aprenentatge com a procès

# data[].attributes.body
Es treballa: l'estructura, òrgans de coordinació, els equips de treball, etc. Problema: no es clarifiquen les responsabilitats d'execució.

# data[].attributes.body
Possible problema: l'excessiu esment en les estructures pot fer perdre de vista els objectius, és a dir, els alumnes.

# data[].attributes.body
Deal i Kennedy, 1982

# data[].attributes.body
Autoritat clara i jerarquitzada

# data[].attributes.body
Prioritat:  assoliment dels objectius per damunt dels processos que s'han de dur a terme per assolir-los

# data[].attributes.body
El director (o l'equip directiu) és el motor i la resta d'integrants participen en els processos, però no en la reflexió ni en la presa de decisions per a programar la cultura del centre

# data[].attributes.body
Mirar el context més enllà de l'escola: el tipus de família, el nivell econòmic, la situació del país o el territori, el clima,...

# data[].attributes.body
Tal i com la societat, l'escola no ha de ser immòbil i mirar sempre d'avançar.

# data[].attributes.body
Autoritat difusa i/o assembleària

# data[].attributes.body
Intentar formar persones informades del món en el que viuen i donar-lis eines per a viure en la societat actual.

# data[].attributes.body
Les estructures són febles i la presa de decisions difícil perquè no es prenen pels òrgans representatius, sinó pels integrants de cada col·lectiu

# data[].attributes.body
Les funcions i les responsabilitats no estan ben delimitades. Fàcilment es plantegen conflictes

# data[].attributes.body
Deal i Kennedy, 1982

# data[].attributes.body
Deal i Kennedy, 1982

# data[].attributes.body
L'aula és un lloc de l'escola. Aquest té la seva organització, mobiliari, ...

# data[].attributes.body
Dins l'aula s'ha de procurar un bon ambient d'estudi, a més de valors com: el companyerisme, fomentar el sentimenrt de pertinença grup-classe, ...

# data[].attributes.body
Es preocupa per les necessitats d’aquesta, és forta i cohesionada.  És integradora d’interessos, persones i resultats.

# data[].attributes.body
L’autoritat, la gestió i la presa de decisions són compartides però les funcions estan ben delimitades. Existeixen estructures de participació i coordinació.

# data[].attributes.body
En pot ser una referència un centre escolar constituït com a cooperativa.

# data[].attributes.body
Deal i Kennedy, 1982

# data[].attributes.body
Drago-Severson i Blum-De Stefano (2018) descriuen la cultura orientada al creixement en el marc de contextos de confiança.  Com a professors i estudiants, famílies i personal no docent, membres de la comunitat, responsables polítics i investigadors, tots participam (de manera pública i de manera privada), cream i estem connectats en el marc de les nostres cultures educatives.

# data[].attributes.body
L'equip docent ha de mirar que cadascú no vagi una cosa diferent, sinó estar cohesionats. Mirar de seguir els mateixos objectius, criteris,...

# data[].attributes.body
Els entorns de creixement compleixen tres funcions clau:
1- Ens donen informació de com ens trobam en relació al nostre aprenentatge, creixement i forma de conèixer, sense tenir una presa urgent per al canvi.  Els entorns de confiança honoren el valor inherent a la persona i al grup i ofereixen suports per anar creixent de forma progressiva.
2-  Ens ajuda a evolucionar paulatinament en les nostres capacitats per tal de començar a desenvolupar noves capacitats més complexes. Similar a la concepció de Vygotsky (1978) relatiu a la zona de desenvolupament proximal.
Gran idea:  creació de capacitat interna.
3-  Els entorns evolucionen a mesura que creixem i canviam. De la mateixa manera que no oferirem els mateixos suports i desafiaments per a un nen petit com ho faríem per a un adolescent, els contextos que creem per a adults (i per a nosaltres mateixos) han de canviar a mesura que creixem.
Gran idea:  diferenciar els suports i els reptes que oferim per  satisfer millor les necessitats i les experiències dels altres, de forma individual i col·lectiva.

# data[].attributes.body
L'entorn del centre serà important i influirà en la vida diària del centre. Serà ideal que hi hagi una bona relació amb aquest entorn tan directe i també es podran dur a terme activitats escolars amb aquest entorn, com per exemple, anar a la biblioteca, anar a veure un museu...

# data[].attributes.body
Fomentar una bona relació entre l'escola i el seu entorn. Promoure activitats dins i fora de les escoles com per exemple jornades de portes obertes, que permetin la interacció de tots els membres.

# data[].attributes.body
Consideren l’aula com a unitat bàsica.  El centre escolar, és considera una estructura afegida, sense personalitat pròpia i sovint perjudicial per al procés de formació de l’alumnat i per a la maduració professional dels mestres.

# data[].attributes.body
Una organització com un conjunt de persones. La comunitat educativa ha de tenir uns objectius i funcions determinades. A la hora de treballar ha de ser de forma coordinada i escoltan diferentes opinions.

# data[].attributes.body
a) Valora la dinàmica del grup classe.
b) Reforça l'aula com a espai percebut, assumit i viscut.
c) Permet i possibilita iniciatives organitzatives i curriculars fàcilment realitzables i avaluables.

# data[].attributes.body
Confiança, la seguretat i el respecte són precondicions vitals per donar suport al creixement fet que ha estat ben documentat en la literatura educativa

# data[].attributes.body
a) El desenvolupament curricular de l’alumnat es realitza fonamentalment en l’espai aula.
b) La pràctica professional dels mestres es té en compte només a nivell individual, per tant no és una verdadera professionalitat (no hi ha treball col·laboratiu del l’equip docent).
c) El grup-aula és viscut com a únic col·lectiu de referència.
d) L'espai-aula es converteix en tancat i aïllat de la resta d'espais del centre.
e) Les iniciatives a nivell d'aula es desenvolupen al marge del conjunt del centre o en contradicció amb les línies d'aquest.
f) No permet l’agrupació multigraduada (superaules) la qual contempla acollir en una mateixa aula dos o tres graus tradicionals.

# data[].attributes.body
Drago-Severson, Blum-DeStefano, & Asghar (2013) no hi ha regles ràpides sobre el que significa la confiança, la seguretat i el respecte per als adults per tal de fomentar el creixement. No obstant això els autors s’atreveixen a oferir una visió general de com els adults amb maneres de conèixer: instrumentals, socialitzadores, autoreponents i autodirigibles poden orientar-se a aquestes condicions

# data[].attributes.body
Fomentar valors com el respecte cap a altres cultures. cercant l'equilibri i el coneixement de les diferents cultures de la comunitat.

# data[].attributes.body
CONCLUSIÓ:  La construcció d'una cultura professional orientada al creixement implica fomentar i alimentar molts entorns de creixement superposats i formats per diversos agents, comprometent-se a mantenir-los amb el temps i ajustar-los a mesura que els individus creixen i canvien.

# data[].attributes.body
Noves concepcions de la unitat organitzativa de un centre:
- Valora el doncent a nivell individual integran uns equips i cluastres.
- Valora el grup-aula com a situació básica amb posibilitat oberta a altres estructures, mitjançant agrupacions, tallers o treball per recons.
- Respetar la funció i el liderartge de cada docent.
- Passa del voluntarisme gestor a la professionalització de la gestió escolar.

# data[].attributes.body
a) Una formació inicial del professorat molt individualista i un pràcticum molt enfocat a la pràctica dins l'aula.
b) La concepció del currículum escolar de les passades dècades ha relegat a un segon pla la dimensió organitzativa dels centres. c) La cultura escolar actual tendeix a mantenir la cultura d'aula i no hi ha prou mecanisme de creació de contextos de confiança per a poder canviar les cultures organitzatives actuals als centres educatius (associacions professionals, associacions de directors, suport de l’administració, etc).

# data[].attributes.body
El desenvolupament de la cultura basada en el centre:
- Cultura de gestió
- Treball col·laboratiu del professorat.
- Lideratge educatiu (personal, organitzatiu, educatiu y distribuït)
- La formació permanent en gestió escolar.
Amb es temps tenim que tenir en conta diferents moviments importants que podem trobar en el mon educatiu actual. Per exemple Global Teacher Prize.