# data[].attributes.body
Hea töò

# data[].attributes.body
все хорошо

# data[].attributes.body
Tekst on hea ja pildid on väga head.

# data[].attributes.body
Kõik on hästi seletatud

# data[].attributes.headline
Annad kenasti ülevaate Supernoovast. Olemas on definitsioon, pidlid. Oled osanud võtta kenasti kokku suure hulga infot ning töös ei ole pikka ning lohisevat teksti.Puudu on hetkel video materjal. 

# data[].attributes.subject
Annad kenasti ülevaate Supernoovast. Olemas on definitsioon, pidlid. Oled osanud võtta kenasti kokku suure hulga infot ning töös ei ole pikka ning lohisevat teksti.Puudu on hetkel video materjal. 

# data[].attributes.body
Anneli

# data[].attributes.headline
                                     SUPERNOOVA

# data[].attributes.subject
                                     SUPERNOOVA

# data[].attributes.body
Supernoova on oma arengu lõppjärku jõudnud täht, mille plahvatuse tagajärjel tähe heledus kasvab hetkeliselt miljonid kordi. Plahvatuse tulemusel võib tekkida ülitihe objekt, neutrontäht või must auk. Energiahulk on võrreldav Päikese poolt kogu tema eluea jooksul kiiratava energia hulgaga.

# data[].attributes.body
Supernoova võib tekkida vähemalt 8–10 korda Päikesest massiivsemast üksiktähest või kaksiktähest. Massiivse üksiktähe korral on plahvatuse põhjuseks tuumakütuse lõppemine tähe sisemuses, tähe keskmest lähtuv kiirgusrõhk lakkab, järgneb tähe gravitatsiooniline kollaps, mis põhjustabki supernoova plahvatuse.

# data[].attributes.body
Kepleri supernoova (SN 1604)

# data[].attributes.body
Viimase tuhande aasta jooksul on Linnuteel vaadeldud ainult kolme palja silmaga nähtavat supernoovat, kuid teleskoobiga teisi galaktikaid vaadeldes on neid nähtud enam. Seni viimane palja silmaga nähtav Linnutee supernoova oli 1604. aastal vaadeldud Kepleri supernoova.

# data[].attributes.body
Selle supernoova plahvatust 1572. aastal on peetud üheks kahest või kolmest kõige tähtsamast sündmusest astronoomia ajaloos. "Uue tähe" sünd aitas põhjalikult muuta antiikajast peale püsinud mudeleid taevast ja maast, mille kohaselt peeti kinnistähtede maailma igaveseks ja muutumatuks. Sellest algas tohutu revolutsioon astronoomias, kuna asuti koostama paremaid tähekaarte ning selleks oli omakorda tarvis järjest täpsemaid astronoomilisi vaatlusi teha võimaldavaid instrumente.

# data[].attributes.body
Supernoova SN 1572 jäänuk röntgenkiiruses.

# data[].attributes.body
Supernoova jäänuk on emissioonudu, mille tekitab supernoova ja millel on sageli kihiline ehitus. Supernoova plahvatuse puhul vabaneb umbes 99% energiast neutriinokiirgusena, millel peaaegu puudub vastastikmõju ainega; ülejäänud üks protsent annab eellastähe väliskihtidele suure kiirenduse. Tekkiv täheaine lööklaine levib peaaegu konstantse kiirusega umbes 10 000 km/s tähtedevahelisse keskkonda ja kuumutab seda temperatuurile 10⁷...10⁸ K. Selles vaba paisumise faasis, mis kestab umbes 200 aastat, kasvab supernoova jäänuki läbimõõt umbes 10 valgusaastani. Järgneb umbes 10 000 aastat kestev kiirgusfaas.

# data[].attributes.body
Supernoova jäänuk