# data[].attributes.body
·http://bojosperlalite.blogspot.com/2011/05/poema-xxx-mallorca-durant-la-guerra.html
·https://www.google.com/url?sa=t&rct=j&q=&esrc=s&source=web&cd=9&ved=2ahUKEwiitLiipJbgAhUPkRQKHROpA1cQFjAIegQIARAC&url=http%3A%2F%2Fblocs.xtec.cat%2Fpersabernemes%2Ffiles%2F2009%2F05%2Fcomentari-a-mallorca-durant-la-guerra-civil.doc&usg=AOvVaw2tLy58e6_VmlMefVK_1wrW
·https://www.slideshare.net/joanmolar/bartomeu-rosello-prcel-a-mallorca-durant-la-guerra-civil

# data[].attributes.body
La instantaneïtat; el man subjectiu es presenta en una imatge, una situació, l'autor presenta d'una manera subjetiva, des del ser punt de vista el que passa a Mallorca.
L'experimentació; compara el que ell sent per la seva illa natal amb les flames que es veuen a la foscor durant la nit (en els últims 2 versos).

# data[].attributes.headline
A Mallorca durant la guerra civil- Bartomeu Rosselló-Poòrcel.

# data[].attributes.subject
A Mallorca durant la guerra civil- Bartomeu Rosselló-Poòrcel.

# data[].attributes.body
En el vers 8 quan diu (serra, plaer, claror meva!).

# data[].attributes.body
Trobem una al·literació en el vers 16 ( de cacera, entre els somnis de setembre). Ja que es repeteix el so "s" en tot el vers.

# data[].attributes.body
En el vers 6 quan diu (la pluja difícil, la pluja blava) es repeteix el nom pluja.

# data[].attributes.body
Són una descripció en present duratiu de la Mallorca que se'ns presenta davant els ulls. Hipèrbaton- v. 1, 2 i 4

# data[].attributes.body
Aquests versos remeten al present (ara als jardins) i descriuen una Mallorca molt diferent de la invocada al comenáment, mitjançant l'oposició de termes com "verdegen" del vers 1 i el "marceix" del 13.

V. 15-17: cos de la metàfora de l'extinció gradual del paisatge que sucumbeix al foc que la consumeix lentament.
Observem una metàfora en els versos divuit i dinou en què, com s’ha dit anteriorment, l’autor s’uneix a Mallorca com ho fan les flames a la fosca, una metàfora,que com diu l’Antologia de Poesia Catalana, és molt contrastada i ens remet a la poesia barroca del segle XVII que agradava molt a Rosselló-Pòrcel.

# data[].attributes.body
Llista d'elements.

# data[].attributes.body
Alteració de l'ordre lògic de la fase.

# data[].attributes.body
Repetición d'estructures gramaticals en versos diferents.

# data[].attributes.body
La repetición de la consonant "s" en tot el vers .

# data[].attributes.body
Expressa que es morirà aviat a causa d'una malaltia i que Mallorca està canviada.

# data[].attributes.body
Aquest poema va ser escrit l'any 1937 a Barcelona, quan la seva terra estava en mans feixistes. Per tant, pertany al periode de la post guerra. Catalunya i els ciutadans es veuen tant afectats que molts republicans han de marxar a l'exili pels seus ideals, i a més el català ,com a llengua, va ser infravalorada, apartada de l'àmbit privat, tot i que s'utilitzava en l'àmbit quotidià i el rural.

# data[].attributes.body
La forma d'expressió en aquest poema és una descriptiva, la considerem subjectiva ja que ho expressa sempre sobre el seu punt de vista i s'obra amb el receptor sentimentalment parlant.

# data[].attributes.body
Aquest poema consta de dos estrofes irregulars entre elles, la primera consta de 17 versos sense cap rima i el recompte divers. I el segon són només 2 versos decasíl·abs . Els versos 1,2,3,7,8 i 11 són octosíl·labs. El 4 i el 5 són enneasíl·labs. El 6,10,13,14,15,16,17,18,19 decasíl·labs. El 9 alexandrins, en canvi el 12 consta de 13 síl·labes. Com podem veure és un poema d'allò més irregular. Tots els versos de 8 síl·labes els considerem d'art menor i per tant,. en el cas de que hi hagués rima hauríem d'indicar-ho amb la lletra en minúscula, tots els altres en majúscula, però no hi ha rima.

# data[].attributes.body
A Mallorca durant la Guerra civil.

# data[].attributes.body
És un poema escrit durant la guerra civil espanyola que ens parla de com s'estima  I'autor  la seva terra i de com està de trist per veure-la en aquest estat de

conflicte constant i molt deteriorada .

És un poema completament avantguardista, ja que trenca per complet amb les formes

clàssiques (no hi ha rima i  el nombre de síl·labes és irregular).

Podem dir que amb el poema I'autor ens transmet d'una manera bastant clara I'odi que

sent cap al conflicte que esta passant a l'iIIa.

Per acabar dir que aquest poema és una Elegia, és a dir, tracta d'un tema trist, i que ha estat musicat per Maria del Mar Bonet.

# data[].attributes.body
La intenció o propòsit d'aquest text és manifestar dolor i enyorament per l'allunyament de la seva terra

# data[].attributes.body
El to d'aquest poema és más aviat melancolós, ja que, manifesta,tristesa, nostàlgia envers a la seva terra natal, que es troba totalment destruida pels danys de la guerra.

# data[].attributes.body
La primera part està formada per la descripció dels camps verds, de les arbredes, del color blau del mar que es retalla en les muntanyes, de les pedres, de la pluja i mostra que aquests elements del paisatge mallorquí, l’autor no els pot veure directament sinó que els veu des dels seus records que li provoquen enyorança.

En la segona part es mostra el present, els elements de la natura s’han transformat en els seus contraris. Els camps verds s’han cremat, les arbredes ara són jardins i l’atzur passa a ser el capvespre (referint-se a les conseqüències de la guerra).

I finalment, en la tercera part, el poeta i Mallorca s’uneixen com ho fan la nit i les flames a la fosca.

# data[].attributes.body
L’autor ha optat per utilitzar els següents recursos estilístics en aquest poema: en els versos setze i disset hi ha una antítesi hi ha el contrast de dues idees d’un significat oposat: “somnis de setembre” i “boires entintades de capvespre” ja que la primera dóna una sensació d’esperança i la segona d’incertesa i confusió.

I finalment hi ha una personificació general en tot el poema ja que l’autor tracta Mallorca com si fos una persona.

També hi ha dues metonímies, la primera en el vers tres on utilitza la paraula atzur, el color blau celeste (marí), per parlar del mar i la segona en el vers catorze amb la frase  “fumeres delicades” ens deixa intuir la situació bèl·lica de Mallorca en aquell moment.

Trobem una comparació en el vers divuit i dinou el qual compara el que ell sent per la seva illa natal amb les flames que es veuen en la foscor durant la nit.
Nucli central del text, a menera d'enllaç entre la seqüència anterior i la seguent.
Els versos 4 i el 14 són encavellaments.
Atzur; el blau celeste (marí) per parlar del mar.
Fumeres delicades; situación bèl·lica a Mallorca en aquell moment.

# data[].attributes.body
El poema consta de dues estrofes, la primera formada per disset versos i la segona per dos.

# data[].attributes.body
El gènere literari del text és lírica. De l'edat contemporànea, no té rims ni regularitat rítimica, per tant, podem dir que forma part dels poemes blancs (al ser tant irregular ens recorda als clàssics als que s'inspira aquest avantguardista).La seva forma d’expressió és descripció subjectiva, ja que narra el paisatge amb sentiment, i el narrador és intern, ho podem observar com per exemple en el vers 10: “i que em fa tremolar quan et recordo!”.

# data[].attributes.body
Jo, Júlia Muñoz Vílchez, una adolescent catalana nascuda al S.XXI, entenc com es sentia l'autor d'aquest poema, però per sort no ho he viscut una guerra ni he estat fora de la meva terra més d'un mes. Ho assocïo amb els actuals refugiats dels països  en els que encara ara estan en guerra com ara Siria, i n'estic completament segura que ells es sentirien totalment identificats amb el poema, amb l'amor a la seva terra, sentiment de nostàlgia inclús ràbia i tristesa de veure que aquesta esta patint tant. I sobre tot, el fet de no poder tornar-hi per molt que vulguis a conseqüència de la guerra i saber que ja no serà com abans, que ara tot es resumeix a una mica de pols i restes del que era una ciutat. Em transmet molta tristesa, i no m'agradaria que ningú hagués de patir aquesta situació.

# data[].attributes.body
Va néixer a Palma l'any 1913, va morir a causa de tubercolosi pulmonar a El Brull, Osona, a l'edat de vint-i-cinc anys (1938). Va cursar el batxillerat a l'institut de Palma on va conèixer a Gabriel Alomar, qui va influir en la seva vocació literària. Va estudiar Filosofia i LLetres a Barcelona, tot i que un any després es decantà pels estudis de Romàniques. Abans de marxar a Madrid i publicar el seu llibre fa alguns treballs de traducció. Finalment, l'any 1933 apareix  Nou poemes, el seu pròpi llibre. Un any més tard, i amb millor acceptació, publicà Quadern de sonets, en el que hi va incorporar el conceptisme de l'estètica gongòrica (impregnant-se de l'estil del barroc).
Acabada la carrera, es traslladà a Madrid per preparar la tesi doctoral sobre l'estil de Gracián, que alternarà amb l'ensenyament i la redacció d'un assaig de la poesia de Quevedo i un estudi sobre Guillén.
Esclata la Guerra civil i torna a Barcelona, seguidament es llicencià per temes de salut i mor deixant inacavades algunes traduccions i obres.
L'impacte de la seva obra a la guerra el fa tant important que se'l considerà un símbol de l'anomenada generació sacrificada.

# data[].attributes.headline
LA COMPOSICIÓ                  ELS GÈNERES 

# data[].attributes.subject
LA COMPOSICIÓ                  ELS GÈNERES 