# data[].attributes.body
Hvordan  kan det være at velfærdsstaten er både en ulempe og en fordel for den danske samfund ? (Selvom vi får fri adgang til hospitaler og skoler og stadig ses som en problematisk problem?)

# data[].attributes.body
Overordnet emne | En jord - forskellige verdener
________________________________
Underordnet emne
velfærd i danmark
________________________________
Det underordnede emnes sammenhæng med det overordnede emne
danmark er et land på jorden, og vil lever det på en anden måde forhold til andre lande. danmark bliver kaldet for en at de mest gladeste lande. er det fordi vi har et godt samfund, og bedre leveforhold?
___________________________
Gruppens deltagere

Camilla
_________________________________
Problemformulering og konfliktakse

_________________________________
Arbejdsspørgsmål

dataspørgsmål:
- hvornår blive danmark et velfærdsland
- hvordan har det ændret ved danmark
- hvor mange andre land er også et velfærdsland
- hvordan går det for de land

forklaringsspørgsmål:

- er det bedre ikke at være et velfærdsland
- hvad har vi gjort for at blive det
- hvad er de andres lands holdninger til det fx USA
- hvordan er det i de land, som ikke er velfærdslande.
-hvorfor er der ikke flere land som er det
- hvis der er dårligt hvorfor er vi så stadig det

handlingsspørgsmål:

- kan vi gøre mere for at gøre det bedre
- hvis det er bedre, hvorfor har vi ikke gjort mere for at få det indført til andre land

_________________________________
I projektopgaven indgår følgende fag

samfund, historie
________________________________
Vi har valgt følgende materialer (faglitteratur, film, hjemmesider m.v)

https://www.clioonline.dk/samfundsfaget/emner/nationale-temaer/velfaerdssamfundet/velfaerdsstatens-historie/?unit_plan=ba3882dd-3af1-2382-17dd-89e0d9a00c06&active_element=29fa7f66-923d-4e78-8ffb-6a48009fb6c0&show_unit_plan=1&is_preview=1

https://samfundsfag.gyldendal.dk/Indgange/Forlob/Velfaerd.aspx

https://www.kristeligt-dagblad.dk/debat/debat-farvel-til-velf%C3%A6rdsstaten

https://videnskab.dk/kultur-samfund/velfaerd

http://danmarkshistorien.dk/perioder/kold-krig-og-velfaerdsstat-1945-1973/velfaerdsstaten/

https://www.dr.dk/undervisning/samfundsfag/den-universelle-velfaerdsmodel#!/

https://www.dr.dk/undervisning/samfundsfag/den-selektive-velfaerdsmodel#!/

________________________________
Vi har valgt at kontakte følgende personer/firmaer

________________________________
Beskrivelse af produkt og liste med materialer, vi skal bruge til fremstilling af produkt

# data[].attributes.body
jeg mangler en litteraturliste, så jeg kan vejlede dig bedst muligt.
Jeg har printet det herinde fra og skrevet noter til, men det ligger i din skuffe, da du ikke er der i dag.
god bedring

# data[].attributes.body
Derefter tager jeg ned på det stor bibliotek

To do list
- svar på arbejds spørgsmål
- find et godt produkt

# data[].attributes.body
To do list
- lave slidse/powerpoint
-

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=nwd6rMgyT1U

https://www.youtube.com/watch?v=6tKxQN_3coA

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Projektbeskrivelsen. Ordet emmer noget tungt og støvet. Det der dokument, du startede på engang. Det der dokument, du fik godkendt og så aldrig brugte fem minutter mere på.

Projektbeskrivelse rimer for rigtig mange på dårlig samvittighed. Du ved godt, at du burde bruge den til noget.

Men hvordan er det egentlig, at du skriver en god projektbeskrivelse, der bliver til et dynamisk dokument. Også når du er igang med projektet?

Hvad er en projektbeskrivelse?

Det vigtigste mål er, at din projektbeskrivelse giver svar på projektets mange spørgmål.

Hvad er det, der skal ske?

Hvorfor er det vigtigt, at det sker?

Hvem er involveret?

Hvem bliver påvirket af projektet?

Hvordan kommer det hele til at ske?

Hvornår sker det?

Du skal altså beskrive dit projekt, så udenforstående kan forstå det. Uden at du bliver for fagspecifik.

Fagpersoner har en tendens til hurtigt at dykke ned og måske endda angribe teksten akademisk. Tænk på at gøre din tekst endnu mere tilgængelig. Det kan du eksempelvis gøre ved at holde styr på og beregne lix-tallet for din tekst.

Den gode struktur

Der er mange måder at strukturere en projektbeskrivelse på. Her får du en skabelon til, hvordan du helt overordnet kan strukturere din projektbeskrivelse:

Indledningen
Her skal du sælge projektet. Den helt store vision. Det der gør læseren af din projektbeskrivelse interesseret i at følge med resten vejen.

Baggrunden
Hvad er baggrunden for, at projektet bliver realiseret. Hvilke behov springer projektet ud af?

Formålet
Hvad er formålet med projektet? Hvorfor bliver det realiseret nu?

Milepæle og leverancer
Hvad er de vigtigste punkter undervejs i projektet?

Hvordan er projektet organiseret?
Hvordan ser projektorganiseringen ud? Hvem er de enkelte organisationer bag projektet, hvordan er det forankret i et lokalt setup, og hvordan ser det ud med styregruppe, følgegruppe og lignende?

Interessentanalyse
Hvem er de vigtigste interessenter i dit projekt, og hvordan vil du håndtere dem?
Læs mere om interessentanalyse her.

Risikoanalyse
Der kommer til at gå noget galt. Spørgsmålet er bare hvad? Sørg for at forudse så mange risici som muligt på forhånd, så du ved, hvordan du vil håndtere dem.

Kommunikation
Hvordan vil du sikre, at dit projekt bliver synligt for de forskellige interessenter?
Er der behov for en bred offentlig kommunikation af dine projekter?

# data[].attributes.attachment_link.title
Sådan skriver du en god projektbeskrivelse - God projektledelse

# data[].attributes.attachment_link.description
Projektbeskrivelsen. Ordet emmer noget tungt og støvet. Det der dokument, du startede på engang. Det der dokument, du fik godkendt og så aldrig brugte fem minutter mere på. Projektbeskrivelse rimer for rigtig mange på dårlig samvittighed. Du ved godt, at du burde bruge den til noget.

# data[].attributes.body
To do list
- planlæg hvad, hvor og hvornår du skal det.
- begynd af læse-op på ting

# data[].attributes.body
- Er din problemformulering god? Brug tjeklisten til at sikre, at problemformuleringen lever op til kravene:

- Har spørgsmålene betydning for samfundet?

- Er spørgsmålene interessante for dig? Kan du inddrage andres og egne holdninger og vurderinger, når du skal svare på spørgsmålene?

- Åbner problemformuleringen op for, at du kan opstille en række underspørgsmål, der kan belyse emnet?

- Er problemstillingen konkret og præcis – fungerer den som en afgrænsning af din undersøgelse og dit stofområde?

# data[].attributes.body
hvilken

# data[].attributes.body
var på biblioteket
læste velfærd og forskellig klasser

# data[].attributes.body
prøvede at lave en bedre problemformuleringen
skrev noter
ændrede lidt emne

# data[].attributes.body
er i gang med at rette nogle små ting
brainbreak over hvordan min fremlæggelse skal være

# data[].attributes.body
velfærd
debat - usa - politik
model - selektiv -residuale - universelle
historie - hvornår det startede
samfund

# data[].attributes.body
selektive
https://sites.google.com/site/1ysamfundsfagvestfynsgymnasium/05/5-5-den-selektive-velfaerdsmodel
universelle
https://sites.google.com/site/1bsamfundsfag/05---vel/5-3-den-universelle-velfaerdsmodel
residuale

# data[].attributes.body
er begyndt med produktog synopse

# data[].attributes.body
produktet er færdigt