# data[].attributes.body
Bedömningsmatris är en mall där beskrivs förväntningar på elevuppgifter i olika nivåer.

# data[].attributes.attachment_link.title
Matriser leder till bättre elevprestationer - Skolverket

# data[].attributes.attachment_link.description
I en bedömningsmatris uttrycks förväntningar på elevuppgifter genom kriterier och beskrivningar av kvalitativa nivåer. De kan används som bedömningsstöd av läraren när komplexa uppgifter skall bedömas men de kan även användas av eleverna i arbetet med uppgiften.

# data[].attributes.body
fördjupa din åsikt genom att förklara hur du kom fram till den.

# data[].attributes.attachment_link.title
Förstå kunskapskraven: Att utveckla ett resonemang i svenska

# data[].attributes.body
Förmåga handlar om att kunna utföra någonting fysiskt eller i tänkandet.
Enligt läroplanen ska eleverna utveckla sin förmåga att analysera, argumentera, reflektera

och jämföra.

# data[].attributes.body
(Att ge feedback)
Återkoppling är ett  verktyg för lärandet.
Läraren ger feedback till  elevens arbete, medan arbetet pågår.

# data[].attributes.body
Förklara tydligt för eleverna vad vi ska göra och varför det ska göras.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ett par veckor kvar till jullovet och man kan se slutet av terminen som ett litet gnistrande tomtebloss långt bort i vintermörkret. Vi är snart framme vid den här resans mål och vi avslutar efterhand det vi siktat mot. Dags att blicka bakåt!

I skolan har vi de senaste åren blivit bättre på att vara tydliga. Vi förklarar för eleverna vad vi ska göra och varför det ska göras. Vi tydliggör syften och målsättningar, vi har kunskapskrav och matriser. Det ska inte vara en hemlighet för våra elever vilka tankar vi har bakom vår undervisning. Gott så - det tjänar vi alla på.

På Spångholmsskolan har vi diskuterat hur vi ska starta lektioner. Vid lektionsstart är tanken att vi ska tydliggöra lektionens innehåll och visa målsättning när det passar. I min undervisningsgrupp använder vi symboler för att visa vad lektionens olika punkter innebär för arbete - lyssnande, skrivande, funderande, användning av dator, läsande, skapande etc. (Se tidigare blogginlägg)

När jag pratar med kollegor om det här är vi överens om att vi nog överlag har blivit duktigare, men att vi kanske inte alltid är lika bra på avsluten...

Att sammanfatta lektionen som gått tillsammans med eleverna är ett bra sätt att knyta ihop säcken på. Arbetet avslutas, man samlas, får ordning på sina prylar och på sig själv. Ett utmärkt sätt att skapa lugn och ordning. Man hinner kolla av om eleverna fattat och om det finns några oklarheter. Man kan tillsammans med eleverna konstatera om vi hann med allt och vad vi kommer att fortsätta med vid nästa tillfälle.

Om man i början av lektionen förklarade vad tanken med lektionen var är det inte självklart att eleven reflekterar över detta själv i slutet av lektionen om det blir ett plötsligt avslut där man måste skynda iväg till nästa lektion...

Det är väl värt att avsluta lektionen i god tid för att hinna med en bra avslutning!

Arbetsområdet

Ett arbetsområde innehåller ofta många delar och kan innebära en hel process. Jag som lärare har tanken kring processen klar för mig, men att tala om allt för mina elever i förväg skulle vara både förvirrande och i vissa fall avskräckande...

Recension - arbetet har sträckt sig över terminen och det är bra för eleverna att få se hela processen i efterhand.

Däremot tycker jag att det är en bra idé att som avslutning av ett arbetsområde sammanfatta innehållet och vad vi egentligen jobbat med.

Min erfarenhet är att eleverna känner sig stolta och lite mäktiga när de tittar tillbaka på hela sitt arbete och ser vilka steg de tagit för att nå fram till målet. Det är också lättare att för eleverna att se sin egen utveckling i perspektiv. Att inse att det inte är länge sedan man inte kunde så mycket om det vi jobbat med, men att man nu kan och vet ger en härlig känsla.

Dessutom kan man som lärare spara dessa känslor av utveckling, framsteg och att befinna sig i en process i bakfickan om man behöver förklara och motivera en uppgift för en elev i framtiden. Då vet de redan att jag inte bara hittar på utan har en större plan.

Något som jag varmt rekommenderar är att sammanfatta terminen tillsammans med eleverna. Det har jag gjort med alla klasser jag haft åtminstone de senaste femton åren.

Sammanfattningen behöver inte nödvändigtvis vara knuten till något ämne utan kan handla om händelser och upplevelser i allmänhet. Vi delar en stor del av våra liv tillsammans, vi och eleverna. Därför är det vettigt att också bevara och minnas de upplevelser vi har gemensamt.

Terminstidning

Vi sammanfattar terminen genom att skriva en terminstidning. Först brainstormar vi genom för att plocka upp så många saker som möjligt att skriva om. Jag stöttar genom att kolla igenom min kalender efter info. Det händer så mycket under en termin att till och med ett studiebesök kan falla i kollektiv glömska... Jag försöker dessutom att vara flitig med att fota under terminen så att det finns bildmaterial att använda.

Tidningen ska vara ordentligt gjord. Därför går vi igenom hur en tidningsartikel är uppbyggd med intresseväckande rubriksättning, ingress, brödtext, citat, intervjuteknik och uttalanden innan vi kör igång.

Terminstidningen har gett vi-känsla, möjlighet att visa upp en sammanfattning av terminen för föräldrar och andra intresserade och inte minst en känsla av att vi faktiskt hunnit gå igenom en hel del tillsammans under terminen. Den blir en repetition men också ett minne för framtiden.

På vilket sätt avslutar du dina lektioner?

Hur får du dina elever att reflektera över färdiga arbeten / arbetsområden?

Vilka fördelar ser du med att blicka tillbaka?

# data[].attributes.attachment_link.description
Ett par veckor kvar till jullovet och man kan se slutet av terminen som ett litet gnistrande tomtebloss långt bort i vintermörkret. Vi är snart framme vid den här resans mål och vi avslutar efterhand det vi siktat mot. Dags att blicka bakåt! I skolan har vi de senaste åren blivit bättre på att vara tydliga.

# data[].attributes.body
Bedöma elevernas -kunskaper i relation till kursens  kunskapskrav. Att värdera är en av de fem syftena med bedömningen

# data[].attributes.body
Det talar om vad en elev behöver kunna för att få ett visst betyg i ett ämne.

# data[].attributes.body
Begreppet "centralt innehåll" betyder ämnesinnehållet som ska talas om i undervisningen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Så använder du läroplanen för grundskolan - Skolverket

# data[].attributes.attachment_link.description
Utbildningen och undervisningen i grundskolan styrs av läroplanens första och andra del, och av de olika ämnenas kursplaner.

# data[].attributes.body
Varje kursplan inleds med ett syfte som beskriver vilka kunskaper eleven ska få möjlighet att utveckla i undervisningen

# data[].attributes.attachment_link.title
Så använder du läroplanen för grundskolan - Skolverket

# data[].attributes.attachment_link.description
Utbildningen och undervisningen i grundskolan styrs av läroplanens första och andra del, och av de olika ämnenas kursplaner.