# data[].attributes.body
Latvijas brīvības cīņas jeb Latvijas atbrīvošanas karš bija cīņas par neatkarīgu Latvijas valsti - no tās proklamēšanas 1918. gada 18. novembrī līdz Latvijas-Krievijas miera līguma noslēgšanai 1920. gada 11. augustā.

# data[].attributes.body
Latvijas neatkarības proklamēšanu 18.11.1918. noteica latviešu nācijas vēlme un gatavība dzīvot savā nacionālā valstī jeb realizēt augstāko valstiskuma formu, sakrita ar Pirmā pasaules kara izraisīto impēriju sabrukumu, radot iespēju nācijām realizēt savas pašnoteikšanās tiesības.

# data[].attributes.body
1919. gada 6. martā vācu-latviešu spēku uzbrukums turpinājās, lielinieku vienības atkāpās. Kalpaka bataljons saņēma pavēli vajāt ienaidnieku gar Skrundas–Saldus lielceļu. Netālu no Airīšu mājām pozīcijas bija ieņēmusi vācu vienība – Borkes bataljons. Pārpratuma dēļ notika sadursme starp latviešu un vācu bataljoniem, kas viens otru noturēja par lieliniekiem. Kaujā krita Latviešu atsevišķā bataljona komandieris pulkvedis Oskars Kalpaks.

# data[].attributes.attachment_caption
Pirmā Latvijas Pagaidu valdība uz "Saratova" 1919. gada jūnijā.

# data[].attributes.body
Saratov kuģis Latvijas Pagaidu valdības uzturēšanās vieta 1919. gadā pēc Aprīļa puča no 16. aprīļa līdz 27. jūnijam. 1919. gada 7.—8. jūlijā pārveda Latvijas Pagaidu valdību no Liepājas uz Rīgu. Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gada 8. janvārī kuģi ar Latvijas Pagaidu valdības rīkojumu konfiscēja un novietoja Liepājas reidā britu kara kuģu apsardzībā, Latvijas karogu uz tā pacēla 1919. gada 10. janvārī. Pēc Aprīļa puča uz tā patvērās Latvijas Pagaidu valdība. 1920.—1921.

Kārlis Ulmanis pirmais Latvijas Pagaidu valdības vadītājs un vairākkārtējs Latvijas Ministru prezidents

# data[].attributes.body
Rezultātā 1919. gadā Latvijā pastāvēja 3 valdības:

1. K. Ulmaņa Pagaidu valdība, kura cīnījās par neatkarīgu demokrātisku Latvijas Republiku;

2. P. Stučkas Padomju valdība, kura centās saglabāt padomju varu;

3. A. Niedras valdība, kura atbalstīja vācu intereses.

Aiz K. Ulmaņa valdības stāvēja latviešu karaspēks, A. Niedras – vācbaltiešu un valsts vāciešu karaspēks, P. Stučkas – Sarkanarmija.

# data[].attributes.attachment_caption
Vāciešiem cenšoties realizēt savus Latvijas un Igaunijas pakļaušanas plānus, 6. jūnijā Landesvēra vācu vienības sāka uzbrukumu Cēsīm. 

# data[].attributes.body
Cēsu kaujas  bija vienas no izšķirošajām kaujām Latvijas brīvības cīņās.  Kaujas notika 1919. gada jūnijā starp Igaunijas armijas vienībām un Ziemeļlatvijas brigādes. Cēsu kājnieku pulku no vienas puses un Andrievs Niedra valdībai pakļautā Baltijas landesvēra un Dzelzsdivīzijas daļām no otras puses.

# data[].attributes.attachment_caption
Strazdumuižas pamatskola, kurā noslēdza karadarbības pārtraukšanas līgumu (nav saglabājusies).

# data[].attributes.body
1919. gada 3. jūlijā Rīgas pievārtē, Strazdumuižā pie Juglas ezera, tika noslēgts pamiers starp vācu, igauņu un latviešu karaspēku. Vācieši līdz ar to atzina savu sakāvi Cēsu kaujās, bez kaujas aizgāja no Rīgas un apņēmās evakuēties arī no Kurzemes un Zemgales.

Sarunas vest uzticēja franču pulkvežleitnantam Emanuēlam Diparkē.

# data[].attributes.attachment_caption
Cīņa pret bermontiešiem uz Dzelzs tilta — cilnis Brīvības piemineklī

# data[].attributes.body
Latvijas Brīvības cīņu posms, kura laikā notika vācu un krievu karaspēka mēģinājums ieņemt Rīgu un likvidēt Latvijas neatkarību.

No 1919.gada 8.oktobra, kad bermontieši sāka uzbrukumu Rīgai līdz 1919.gada 28.novembrim, kad Rietumu brīvprātīgo armija tika padzīta uz Lietuvu. Nozīmīgākais cīņu pavērsiens – 11.novembris, kad Latvijas valsts armija atbrīvoja Rīgas Pārdaugavu no bermontiešiem.

Pāvels Bermonts-Avalovs karaspēka virsnieks Pirmā pasaules kara laikā, Krievijas Rietumu brīvprātīgo armijas virspavēlnieks 1919. gadā.

# data[].attributes.attachment_caption
Latgales atbrīvošanas piemineklis "Vienoti Latvijai" (1939., 1992.)

# data[].attributes.body
Pēc Bermonta padzīšanas no Latvijas varēja turpināties Latgales atbrīvošana. Pagaidu valdība noslēdza līgumu ar Poliju par militāru palīdzību. Polija piešķīra 20 000 karavīru, lai palīdzētu atbrīvot Latgali no boļševikiem.

1920. g. 3. janvārī sākās latviešu – poļu karaspēka uzbrukums Latgales frontē. Tajā dienā tika atbrīvota Daugavpils.

1920. g. 13. janvārī par savas darbības izbeigšanu paziņo Pētera Stučkas vadītā valdība.

1920. g. 21. janvārī tika atbrīvota Rēzekne.

# data[].attributes.attachment_caption
  Kā pirmie līgumu parakstīja Ā. Joffe un J. Vesmanis, pēc tam abu delegāciju locekļi (P. Berģis, A. Buševics, E. Kalniņš, K. Pauļuks, Jakovs Gaņeckis). 

# data[].attributes.headline
Latvijas un Padomju Krievijas Miera līgums

# data[].attributes.subject
Latvijas un Padomju Krievijas Miera līgums

# data[].attributes.body
1920. gada 11. augustā Latvijas Republika ar Padomju Krieviju noslēdza miera līgumu. “Krievija bez ierunām atzīst Latvijas valsts neatkarību, patstāvību un suverenitāti un labprātīgi un uz mūžīgiem laikiem atsakās no visām suverēnām tiesībām, kuras piederēja Krievijai attiecībā uz Latvijas tautu un zemi...”

# data[].attributes.headline
Neatkarības kara jeb Brīvības cīņu rezultāts

# data[].attributes.subject
Neatkarības kara jeb Brīvības cīņu rezultāts

# data[].attributes.body
Neatkarības kara rezultātā Latvijas armija ar militāriem līdzekļiem bija izcīnījusi valsts neatkarību. Armijas panākumi nodrošināja iespēju uzsākt valsts struktūru izveidošanu un funkcionēšanu atbilstoši Pagaidu valdības mērķiem. Karš uzskatāmi parādīja Latvijas sabiedrības atbalstu neatkarības idejai.

Pēc Neatkarības kara beigām Satversmes sapulce 1920. gada 18. septembrī pieņēma likumu par Lāčplēša Kara ordeni – augstāko militāro apbalvojumu Latvijā.

# data[].attributes.body
"Dvēseļu putenis" ir 2019. gada Latvijas vēsturiska pilnmetrāžas spēlfilma. Filmas režisors ir Dzintars Dreibergs. Balstīta uz Aleksandra Grīna 1935. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu. Filmas darbība norisinās Pirmā pasaules kara un Latvijas brīvības cīņu laikā un stāsta par latviešu strēlniekiem.

# data[].attributes.body
Neatkarības kara notikumi plaši atspoguļoti : dzejnieku Kārļa Skalbes, Jāņa Akuratera, Edvarta Virzas, prozaiķu Annas Brigaderes, Kārļa Zariņa un publicistu Edvīna Medņa, Aleksandra Plensnera, Artūra Krodera un Marisa Vētras darbos. Tēlaini kara norises parādītas spēlfilmā “Lāčplēsis” (režisors Aleksandrs Rusteiķis, 1930). Nozīmīgi darbi bija Ludolfa Liberta ofortu apkopojums “Brīvības cīņas” (1937), Sigismuda Vidberga “Bermontiādes cikls” (1926).

# data[].attributes.attachment_link.title
Latvijas Brīvības cīņu (1918-1920) piemiņas vietas

# data[].attributes.body
https://lv.wikipedia.org/wiki/Latgales_atbr%C4%ABvo%C5%A1ana

https://www.dveseluputenis.lv/lv/laika-skala/notikums/115/strazdumuizas-pamiers/

https://lv.wikipedia.org/wiki/Dv%C4%93se%C4%BCu_putenis_(filma)

https://enciklopedija.lv/skirklis/22216

https://lv.wikipedia.org/wiki/Latvijas%E2%80%94Krievijas_miera_l%C4%ABgums

https://lv.wikipedia.org/wiki/Strazdumui%C5%BEas_pamiers

https://www.uzdevumi.lv/p/vesture/12-klase/latvijas-proklamesana-brivibas-cinas-4288/re-809e9782-beea-4234-981e-81ae25c94818