# data[].attributes.body
Nervesystemet opdeles det i
Centrale nervesystem og det
Perifere nervesystem.
Det centrale nervesystem omfatter hjernen, hjernestammen og rygmarven, det perifere nervesystem omfatter nerverne til kroppens organer, inklusiv muskler og hud.
Hjernen er som en kompliceret computer, der styrer kroppen og sindets funktion. Den holder os vågne, sansende og bevægende.

Frontallappen (pandelappen) har bland andet med adfærd og planlægning at gøre .Den bagerste del er vigtig for bevægelse og tale.

Parietallappen (isselappen) er vigtig i bearbejdelsen af sanseindtryk, og ved løsning af matematiske opgaver.

Temporallappen ( tindingelappen) søger for bearbejdelse af høreindtryk. Området under temporallappen er vigtig for hukommelsen.

Occipitallappen ( nakkelappen) har overvejende med synet at gøre.

# data[].attributes.body
Jeg har mødt en borger, som havde alzheimers i en svær grad. Han var enorm mistroisk, og havde mistillid til det informationer han fik.

# data[].attributes.body
Jeg oplevet at have en borger med en hjerne skade, det vil sige at borgeren var kommet til skade ved en cykel ulykkke og hjernen,  havde fået en kæmpe rystetur, så borgeren, havde nogle problemer med dysfagi, sad i korditions kørestol, og nogle gang var han svær at vække om morgen når man kom ind til borgeren for at lave morgen pleje, så måtte jeg have hjælp fra det faste personale.
Vi lavede personlig pleje, ved at guide, og vi lavede korditions træning.

# data[].attributes.body
Jeg havde en borger der havde svær demens, og hun valgte sådan dag efter dag hvem der var hendes yndlings, og hvis det ikke passede hende, spurgte hun om vi overhoved havde prøvet det før, osv.

# data[].attributes.body
Birgith har alzheimers i en svær grad. Hun skiftedes til at bestemme sig for hvilken personale var hendes yndlings. Samtidig med at hun til tider kunne være mistroisk, og havde mistillid til personalet.

# data[].attributes.body
Handler om at knytte bånd og at have tillid til et andet menneske, som man kan gå til, når livet kan være svært.
Være anerkend, vær lyttende og når personen er urolig.

# data[].attributes.body
Handler om at blive inddrager og føle sig som en del af fællesskabet

# data[].attributes.body
Handler om, at involveret i betydningsfulde aktiviteter som trækker på personens evner og individuelle ønsker.

# data[].attributes.body
Handler om hvem man er og har tilknytning til fx. livshistorie

# data[].attributes.body
Handler om trykhed, nærhed, følelser.

# data[].attributes.headline
Menneskesynet er det helt afgørende for hvordan man kan arbejde med andre mennesker på

# data[].attributes.subject
Menneskesynet er det helt afgørende for hvordan man kan arbejde med andre mennesker på

# data[].attributes.body
Når Birgith skal på toilettet , skal hun bruge hjælp til at komme derhen, og man må helst ikke gå fra hende. Hun er meget kontaktsøgende. De andre plejer bruger udtrykket ; "at hvis man giver hende en lille finger, tager hun hele hånden."  Hun har mistet evnen til at yde egenomsorg. Og det er fordi hun er så langt i sin sygdom som hun er. hun er både bange pga af hendes demens. Hun har behov for ekstra støtte, og omsorg.
Mennesket er af kompleks størrelse af både egoisme , socialt samvær, dovenskab, flid, fornuft , og følelser . Derfor er det vigtigt at man som sundhedspersonale for eksempel ikke kun ser dovenskab. Man skal også vide, og kunne se de andre gode sider af hende. Ligesom der er ikke nogen der kun er onde, eller kun gode.

Hvis man ser Birgith som en belastning , og dermed et krævende menneske, har man en negativ syn på hende som menneske.
Men hvis man dermed ser hende med andre briller, som et menneske  af kød og blod. Som engang har været betydningsfuld, men dette har så ændret sig på grund af hendes sygdom, og det er jo ikke noget hun selv er herre over.
Alle menensker er jo som sagt komplekse , , og  Birgith er ingen undtagelse.
Så derfor god relation er vigtigt.

# data[].attributes.headline
Indentitet ifølge de socialpædagogiske handlinger i demenssorg 

# data[].attributes.subject
Indentitet ifølge de socialpædagogiske handlinger i demenssorg 

# data[].attributes.body
Man kan benytte sig af metoden indentitet , og inddrage Birgith i sin egen livshistorie for den daglige samvær. Så man tager hensyn til tidligere erfaringer, viser billeder og minder frem. Når man har skabt en relation igennem identitet og kommer borgernes ønsker imøde. Skaber man en meget mere harmonisk forhold til hende , og forbedre hendes livskvalitet. På trods af at hun lider af en demens sygdom.
Og man skal huske på at kroppen husker , selvom hjernen ikke kan.
Således kan man også bruge musik til at få Birgith til at huske. Hun spillede jo klaver. Det er derfor en del af hendes identitet.

Mennesker med demens bevarer oftest deres musikalitet langt hen i sygdomsforløbet. Psykosociale indsatser og aktiviteter, der tager udgangspunkt i musik, er derfor velegnede i mange forskellige sammenhænge indenfor demensområdet.

# data[].attributes.body
Birgith kommer fra en stor og kærlig familie. Hun har 5 børn , og 18 børnebørn. Så hun er et familie menneske. Hun har en besøgsven, der tit kommer på besøg. Hvor de tager ud, og kører en tur , når vejret er til det. Hun har også altid været glad for musik, og har engang kunnet spille klaver.
Fordi hun har været et social menneske, kan hun jo ofte komme til at føle sig forladt, og ensom.

# data[].attributes.headline
Her kan man se et billede af hvordan en normal hjerne ser ud, i forhold til en hjerne der lider af Alzheimers. 

# data[].attributes.subject
Her kan man se et billede af hvordan en normal hjerne ser ud, i forhold til en hjerne der lider af Alzheimers. 

# data[].attributes.body
Demens er jo i mange forkellige former

# data[].attributes.body
https://youtu.be/zqi50858yUU

# data[].attributes.body
Alzheimers sygdom er opkaldt efter den tyske psykiater Alois Alzheimer, der beskrev symptomerne allerede i 1906.
Sygdommen er den mest hyppige årsag til demens. Sygdommen viser sig ved hukommelses besvær og problemer med at finde ord, det er især kortidshukommelsen, der bliver dårlig. det bliver fx. sværere at huske navne-selv personer, man kender godt, det bliver også vanskeligere at gøre helt dagligdag ting som at finde vej eller tælle småbeløb sammen.
Som sygdommen udvikler sig, sker der også ændringer i ens følelsesliv
fx. temperament og personlighed.
Udadvendte aktive og sociale mennesker kan blive irritable, passive og indesluttede, humøret svinger ofte meget.
den gør det svært at fungere i hverdagen, forandringerne bliver især tydelig for nær familie og tætte venner.
det er derfor vigtigt at blive grundigt undersøgt hos lægen , da andre sygdomme kan give lignende symptomer. Alzheimers sygdom er også en langsomt fremadskridende sygdom, der efter 7/10år ender med døden.
I Danmark er der cirka 55000 mennesker, der har Alzheimers sygdom.

# data[].attributes.headline
Musik stimulerer både person og relationer

# data[].attributes.subject
Musik stimulerer både person og relationer

# data[].attributes.body
Musik er et centralt element i mange indsatser og aktiviteter til mennesker med demens i forskellige sygdomsstadie.