# data[].attributes.body
en webdokumentar. En dokumentar på nettet. Blander tekst, video, lyd og andre udtryksformer.

# data[].attributes.attachment_link.description
1. Info 2. Komposition 3. Personer 4. Miljø / tid 5. Virkemidler 6. Fortolkning 7. Konklusion Download modellen til udfyldning Download 1. Info Titel Hvad hedder webdok'en? Forfatter(ere) Hvem står bag: tekst, billeder, video, grafik? Udgiver Hvem har udgivet den? DR, TV2 Østjylland, Jyllands Posten osv. Udgivelsesdato Hvornår blev den udgivet?

# data[].attributes.body
https://www.dr.dk/viden/webfeature/serieterapi

https://www.dr.dk/nyheder/webfeature/colin-kaepernick

https://www.dr.dk/nyheder/kultur/film/jan-grarup-har-fotograferet-doed-og-oedelaeggelse-i-30-aar-her-er-mit-livs

https://www.dr.dk/nyheder/webfeature/syriensborn

https://www.dr.dk/nyheder/kultur/boeger/yahya-hassan-flyttede-ind-hos-dr-vaert-vores-verdener-moedtes-paa-et

https://nyheder.tv2.dk/udland/2020-08-06-da-stoevet-fra-atombomben-lettede-lignede-doeden-den-nemmeste-udvej

https://www.dr.dk/nyheder/webfeature/bildoc

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Adolf Hitler er begejstret.

Hans løfte om at kunne give alle tyskere en bil, de har råd til, er nu kommet et skridt nærmere. Nu er det slut med at se mod USA og Henry Fords masseproduktion af prisvenlige biler. Tyskland kan også.

Vi befinder os i Wolfsburg 160 kilometer udenfor Berlin i sommeren 1938. Fabrikken, der skal lave det tyske folks bil, åbner , og det er Hitler, der holder åbningstalen.

Med stolthed præsenterer han resultatet af flere års forberedelser. Bilen har plads til hele den tyske kernefamilie og med en pris på 1000 rigsmark er den til at betale sig fra. Med de nyetablerede motorveje er vejen ud i Hitlers Tredje Rige åbnet.

Det er hele den nazistiske drøm manifesteret i et stykke automekanik.

Folkevognen er en realitet. Volkswagen er født.

I dag er det de færreste, der forbinder det tyske bilfirma Volkswagen med Hitlers propaganda og politik. Siden afslutningen af 2. Verdenskrig har bilmærket gået sin sejrsgang over det meste af verden, og firmaet er nærmest blevet synonym med tysk grundighed og soliditet.

Derfor har de sidste dages massive fokus på bilproducentens bevidste svindel med den software, der bruges i udledningstest, ramt bilgiganten ekstra hårdt.

Lige i kernen af alt det, firmaet har stået for siden 2. Verdenskrig, og den troværdighed, firmaet har bygget sit fundament på.

# data[].attributes.attachment_link.title
Historien om Volkswagen: Hitler og hippier

# data[].attributes.attachment_link.description
Bilfirmaet, der i disse dage har hele verdens øjne rettet imod sig, var næppe blevet en realitet uden Hitlers naziregime.

# data[].attributes.body
https://nyheder.tv2.dk/krimi/2020-09-28-pludselig-stod-lillebroren-i-deres-have-det-er-phillip-der-er-doed

https://www.dr.dk/nyheder/webfeature/richmond

https://www.dr.dk/nyheder/webfeature/detox

https://www.dr.dk/sporten/webfeature/mikkelkessler

https://www.dr.dk/sporten/webfeature/jesperriis

https://www.dr.dk/nyheder/webfeature/vi-betaler-fortsat-til-putins-krig

# data[].attributes.attachment_link.description
Putins gas strømmer direkte gennem slagmarken til os: Vi betaler stadig for hans krig

# data[].attributes.body
SPØRG OM INTERVIEWS!!

1. Find fire ord i teksten, som du ikke kan forklare og slå dem op. Skriv, hvad de betyder
2. Hvilke skrivehandlinger benyttes i teksten? Vælg et afsnit, der understøtter din analyse
3. Hvem er kilderne i teksten og hvorfor?
4. Lav et kort resume af teksten ved brug af en tidslinje
5. Vælg et af billederne og lav billedanalyse
6. Hvad er kvaliteten af denne webdok? Hvad kan den med sit format?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Adolf Hitler er begejstret.

Hans løfte om at kunne give alle tyskere en bil, de har råd til, er nu kommet et skridt nærmere. Nu er det slut med at se mod USA og Henry Fords masseproduktion af prisvenlige biler. Tyskland kan også.

Vi befinder os i Wolfsburg 160 kilometer udenfor Berlin i sommeren 1938. Fabrikken, der skal lave det tyske folks bil, åbner , og det er Hitler, der holder åbningstalen.

Med stolthed præsenterer han resultatet af flere års forberedelser. Bilen har plads til hele den tyske kernefamilie og med en pris på 1000 rigsmark er den til at betale sig fra. Med de nyetablerede motorveje er vejen ud i Hitlers Tredje Rige åbnet.

Det er hele den nazistiske drøm manifesteret i et stykke automekanik.

Folkevognen er en realitet. Volkswagen er født.

I dag er det de færreste, der forbinder det tyske bilfirma Volkswagen med Hitlers propaganda og politik. Siden afslutningen af 2. Verdenskrig har bilmærket gået sin sejrsgang over det meste af verden, og firmaet er nærmest blevet synonym med tysk grundighed og soliditet.

Derfor har de sidste dages massive fokus på bilproducentens bevidste svindel med den software, der bruges i udledningstest, ramt bilgiganten ekstra hårdt.

Lige i kernen af alt det, firmaet har stået for siden 2. Verdenskrig, og den troværdighed, firmaet har bygget sit fundament på.

# data[].attributes.attachment_link.title
Historien om Volkswagen: Hitler og hippier

# data[].attributes.attachment_link.description
Bilfirmaet, der i disse dage har hele verdens øjne rettet imod sig, var næppe blevet en realitet uden Hitlers naziregime.

# data[].attributes.body
propaganda = Propaganda er et systematisk forsøg på at påvirke folk ved at kommunikere bestemte holdninger, vinkler og perspektiver. Det bruges især om politiske og religiøse idéer.
synonym = er et ord med samme eller næsten samme nærsynonym betydning som et andet. I ældre dansk sprog blev ordet samnavn også brugt som betegnelse for et synonym. Det modsatte af et antonym.
soliditet = Soliditet beskriver, hvor stor en andel af en virksomhedens aktiver, der er finansieret af egenkapitalen og viser virksomhedens evne til at modstå tab.
driftsikker = især om maskine olgn.: som fungerer sikkert ell. paalideligt. Motorcykle, god Stand, godt Gummi, driftsikker, sælges.

# data[].attributes.body
1. Vi læser webdokken
2. Hvordan er formatet?
3. Hvad har vi af fakta om webdokken?
4. Analyse af tekst og format
5. Hvad fortæller webdokken?

# data[].attributes.attachment_link.description
Putins gas strømmer direkte gennem slagmarken til os: Vi betaler stadig for hans krig

# data[].attributes.body
Anneksion er en tilegnelse eller besættelse af statslige landområder ved ensidige eller gensidige erklæringer fra de involverede parter. En forudsætning for en anneksion er frivillighed, fuldstændig underkastelse eller manglende modstandsevne fra den annekterede parts side.

Selvforsyning er en teori eller en praksis for, hvordan grupper eller samfund kan forsørge sig selv uden at udveksle varer eller penge med omverdenen. Teorien er noget udbredt i visse anarkistiske grupper og især inden for individualistisk anarkisme. Nogle miljøgrupper går ligeledes meget ind for selvforsyning.

Levendør Når du driver en virksomhed, har du sædvanligvis behov for en lang række af forskellige produkter, varer eller ydelser. Disse kan variere i type, men du får dem alle fra en såkaldt leverandør. Leverandører er altså en fysisk person eller en virksomhed, der leverer et produkt til en anden virksomhed eller person.

finansiere fremskaffe kapital eller penge til en aktivitet, en anskaffelse el.lign.

2 Ruslands krig mod Ukraine er i høj grad finansieret med olie, kul og gas.

de forklarer på den måde af de forklarer korte ord hvad der sker i krigen eller med gas og olie der skal til danmark og det er en god ting fordi så skal man ikke læse så meget og man får det hurtigt optimerert.

3 Kilden er putin og Rusland det ka man høre fordi alt handler om Rusland og gassen som skal til danmark og det er fordi Krigen i Ukraine at der her er sket med gas og Rusland og af de har fået priserne til stige fordi gassen er blevet lukket så derfor er det dyre af betale for

4 Det starter med vi høre om hvad der sket og hvorfor krigen er startet og at priserne er stiget. Så hører vi om hvordan det startet med north stream og med hvordan Tyskland ville have Rusland gas selvom USA tænkte det var en dårligt ide og om Ukraine også var en del af alt det her fis. Til sidst hører vi om hvordan hvad man ka gøre istedet for russisk gas og det ka man gøre ved bruge vindenergi i stedet

5 Vi har valgt et billed hvor der er nogen mennesker som går i sneen det viser meget såen af det er koldt nu når der ikke er gas og det viser også af krigen er dårlig og det kolde tider for Ukraine og Europa. Men i fogrunden ser man en mand som er trist og en vej han går på i middegrunden ser vi en vej  og en nogen flere mennesker nogen huse og til sidst ser vi himlen og hele billedet af mennesker biler og veje

6 Den viser af det her er alvorligt den er god fordi så husker man at der stadig er krig i Ukraine og af dette ka vare i lang tid det er j over vintern det skulle blive rigtigt koldt og det ka man også mærke men det er godt af vide hvorfor

# data[].attributes.body
Soliditet: Soliditet beskriver, hvor stor en andel af en virksomhedens aktiver, der er finansieret af egenkapitalen og viser virksomhedens evne til at modstå tab.
Propaganda: Propaganda er et middel til at få et bestemt budskab frem. Gennem historien er propaganda blevet brug til at dæmonisere bestemte grupper og til at sprede had og frygt. Propaganda er en form for reklame eller metode, der bruges til at overbevise andre om noget.
Fundament: Et fundament eller sokkel er en del af et bygningsværk eller en maskine, som overfører vægt og belastning til en byggegrund, en maskinkonstruktion etc. Det kan eksempelvis være fundamentet på en bygnings nederste eller bærende del. I dag er fundamentet til bygninger som regel støbt i beton.
Kampagne: En kampagne er en planlagt indsats for at opnå et mål. Kampagner kan have mange forskellige formål, f. eks. at sælge et produkt, skabe opmærksomhed omkring et emne eller få folk til at handle på en bestemt måde.

Informerende Hans løfte om at kunne give alle tyskere en bil, de har råd til, er nu kommet et skridt nærmere.
Beskrivende: Mens hippierne spreder kærlighed og god karma, udvider Volkswagen familien med flere bilmodeller.
Beskrivende/informerende: Vi befinder os i Wolfsburg 160 kilometer udenfor Berlin i sommeren 1938. Fabrikken, der skal lave det tyske folks bil, åbner , og det er Hitler, der holder åbningstalen.

Kilde: Allan Borup

Resume:

# data[].attributes.body
1)

Masseproduktion: Masseproduktion er når man masseproducere fx tanks eller fly i fabrikker. Masseproduktion blev introduceret i forbindelse med industrialiseringen. Det betød ofte, at produktionen blev specialiseret ved at opsplitte produktionsprocessen i en række delprocesser, som den enkelte arbejder udførte. Dette kunne fx ske ved, at produktet med samlebånd blev flyttet fra arbejder til arbejder, som hver især udførte den samme arbejdsopgave på en stor mængde produkter på relativt kort tid.

Hippierne: Hippierne var en del af ungdomsoprøret i slutningen af 1960'erne. Begrebet 'hippie' var udledt af ordet 'hip'. Dette var amerikansk beatnikslang for en person, der var med på noderne. Ordet ”hippie” optræder i Jack Kerouacs roman On The Road fra 1957. Hippiebevægelsen opstod i San Francisco i USA i 1965, da unge fra den amerikanske middelklasse gjorde oprør mod samfundets sociale traditioner, materialisme og konkurrencepræg.

Forbundsrepublikken: En forbundsrepublik eller føderal republik er en føderation af stater med en republikansk form for regering. En føderation består af en række selvstyrende stater, som er forenet af en føderal regering.

prototypen: En prototype er en foreløbig udgave af et produkt, som fremstilles, inden der påbegyndes en egentlig produktion af det. Formålet med en prototype er at demonstrere og teste idéer om funktion og design. Er produktet tilstrækkeligt kompliceret, produceres der efter prototyperne ofte en 0-serie.

2)
Denne tekst er informerene  og fakta

70 år efter at Hitler lovede det tyske folk en bil, der kunne føre dem ud i Det Tredje Rige, ryger den sidste Boble af produktionsbåndet i Mexico. Da produktionen stopper i 2003 har Volkswagen produceret over 21 millioner eksemplarer af den bil, der i den grad er blevet synonym med Tysklands historie fra mellemkrigstiden op til begyndelsen af det 21. århundrede.

Fortæller

Vi befinder os i Wolfsburg 160 kilometer udenfor Berlin i sommeren 1938. Fabrikken, der skal lave det tyske folks bil, åbner , og det er Hitler, der holder åbningstalen.

Argumenter

Porsche har arbejdet i den tyske bilindustri siden århundredeskiftet. Hans store drøm har været at skabe en lille og let sportsvogn, men efter mere end 30 år i branchen er det endnu ikke lykkedes ham at nå i mål med den drøm.

Beskriver

Vesttyskland. Ti år efter krigens afslutning, i 1955, runder Volkswagen bil nummer 1 million.

3)
Volkswagen fordi de nævner meget bilen om hvordan den blev skabt ved hjælp af Hitler og idag er nok en af verdens mest populære bil

4)

# data[].attributes.body
Resume:
- JG han bor med sine fire børn på Østerbro
- JG rejser ud til verdens brændpunkter og fotograferer
- Han har taget "pigen med de blå øjne" i Syrien
- Han taget "Pigen fra Rwanda" i Afrika
- Han har taget kæresteparret i Haiti
- Han vil vise ærligt, hvordan verden fungerer
- Han er træt af Instagram, der kun viser alt det gode
-

Dokumentaren "Krigsfotografen" handler om Jan Grarup ...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Året er 1987, og Jan Grarup er 19 år og taget afsted på sin første fotorejse. Han står sammen med tusindvis af IRA-medlemmer til en stor anlagt begravelse, da den bliver angrebet af en rivaliserende gruppe med skud og håndgranater.

Alle smider sig på jorden, men Jan Grarup bliver stående og fotograferer, mens kuglerne hvisler hen over menneskemængden, og granater eksploderer overalt. Netop dét øjeblik vil komme til at definere resten af Jan Grarups liv.

32 år senere står jeg foran Jan Grarups opgang. Jeg er spændt. Jeg er selv fotojournalist og kender udmærket til Jan Grarup. Siden jeg begyndte at interessere mig for fotografi, er hans navn dukket op med jævne mellemrum. Jeg skal mødes med ham og diskutere hans arbejde, Instagram og den nye dokumentarfilm 'Krigsfotografen' med ham i hovedrollen.

Jan Grarup er en af de mest prisvindende danske fotojournalister. Han fotograferer mest ude i verden - steder hvor krig og katastrofer er dagligdag. Hans billeder vækker opsigt, når man ser dem. De er i en klasse for sig selv, så det er med en vis ærefrygt, at jeg ringer på ud for navnet 'Grarup'.

Døren går op ind til hans toetagers lejlighed på Østerbro, hvor han bor sammen med sine fire børn. Lejligheden er velkendt. Jeg har set den utallige gange på billeder på Instagram. Jan Grarup er en flittig bruger med over 74.000 følgere, og i skrivende stund har han lagt 2.592 billeder op. Han bruger mediet til at vise sit arbejde, fortæller han.

Særligt de tunge emner, Jan Grarup fotograferer, står i tydelig kontrast til mange af de billeder, han mener, dominerer på Instagram.

- Her er der jo ikke rigtig noget filter.

- Det er i stedet meget beskidt, og det er i virkeligheden en reaktion på det meget filtrerede og polerede liv, som der jo er på Instagram, forklarer han.

Lejligheden på Østerbro er stor med mørke tunge trægulve. Midt i stuen står et massivt plankebord og en vindeltrappe i det ene hjørne fører op til anden sal, hvor studiet ligger. Her fotograferer han med kæmpe store kameraer fra 1800-tallet, der ligner noget fra gamle stumfilm.

Overalt er der kameraer og linser. Op ad væggene står store prints af hans mest berømte billeder. På arkivskabet hænger køleskabsmagneter, hvor der står Aleppo. Alle steder jeg kigger hen, kan jeg se noget, der relaterer til hans arbejde. Det ser ud som om, at Jan Grarup altid arbejder.

Jan Grarups hjem ligner præcis det, som jeg har set på Instagram. Det er også sådan, han kan lide det.

- Livet er ikke bare én lang rejse i azurblåt hav langs hvide sandstrande. Bevar en kritisk sans, siger han og pointerer, det må være svært som ung at navigere på Instagram. Der er høje krav om at have det perfekte liv med de perfekte venner og det dyre tøj.

- Jeg tror, det lægger et pres på unge mennesker, som måske gør, at man har svært ved at se sig selv afspejlet, eller at man i virkeligheden føler sig forkert, hvis man ikke har de rigtige ting.

Jan Grarup kan meget bedre lide, når folk tør være ærlige. Der skal være plads til at sige, at i dag har man det faktisk ikke særligt godt, mener han.

- Jeg tror ikke på, at der er nogen, der render rundt i det der Instagram-polerede liv 24/7.

Han ser dog en tendens, der viser, at folk er trætte af den pæne overflade og gerne vil vide mere om den virkelige verden. Størstedelen af Jan Grarups 74.000+ følgere er mellem 18-25 år. Han tror, at de er meget bedre til selv at finde information om verdens tilstand på kanaler, som passer til dem.

- Jeg tror ikke, at avisernes faldende oplag skyldes, at de unge er ligeglade. De søger bare deres information andre steder, og unge mennesker i dag er meget bedre til at finde frem til de kanaler, hvor de lærer noget.

Det kan blandt andet være på Jan Grarups egen profil, hvor han også tit lægger voldsomme billeder op fra de konflikter, han dækker med sit kamera. Hans håb er, at de unge kan få et mere realistisk billede af verden gennem hans profil.

Efter mange udlandsture har Jan Grarup fået konstateret PTSD. Det deler han også med sine følgere og mærker kun positiv respons.

- Dér, hvor jeg får flest likes, det er, når jeg er ærlig. Det er det, folk reagerer aller-allermest på.

Da interviewet er ovre, skal jeg fotografere Jan Grarup. Fotografer elsker at have tid. Jo mere tid, jo bedre billeder, er de fleste enige om. Men efter 15 minutter spørger Jan Grarup, om vi er ved at være færdige. Ingen overraskelse. Han er som de fleste fotografer ikke så meget for at blive fotograferet. Jeg må nøjes med det, jeg kan få.

Jan Grarup skal også videre. Han har nemlig travlt for tiden. Dokumentaren 'Krigsfotografen' har snart premiere. Instruktøren Boris B. Bertram har fulgt Jan Grarup og hans børn i næsten seks år. Filmens omdrejningspunkt er Jan Grarups liv, hans arbejde og den smerte og det ansvar, han fik for de tre ældste børn efter deres mors død i 2015.

Han synes, at filmen portrætterer ham ærligt. Det sværeste i processen har været at se børnene i sorg og ikke at kunne tage smerten for dem.

- Det er det hårdeste, jeg nogensinde har prøvet. At se mine børn være ramt af så stor en sorg, når man i en alder af 14-15 år mister en forælder.

Børnene og ham har et stærkt forhold, som måske også er en af grundene til, at han stadig kan arbejde i verdens brændpunkter.

- Vi har været igennem en lang proces omkring mit arbejde, siger Jan Grarup.

Selvom han nu er alene med børnene, tager han ikke færre chancer, når han er i felten.

- Det kan jeg ikke. Man kan ikke arbejde de steder og lave det, jeg laver, uden at tage de chancer, der skal til.

Jan Grarup lever og arbejder stadig som den dag på kirkegården i Nordirland i 1987. Han står op, når alle andre lægger sig ned.

# data[].attributes.attachment_link.title
Jan Grarup har fotograferet død og ødelæggelse i 30 år: Her er mit livs vigtigste billede

# data[].attributes.attachment_link.description
50-årige Jan Grarup er lige nu aktuel i dokumentarfilmen 'Krigsfotografen'.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Den 24. februar 2023 markerer årsdagen for Ruslands invasion af Ukraine.

Og til den tid er Ukraine klar til at holde et fredsmøde, lyder det nu fra ukrainsk side.

- Alle krige slutter på diplomatisk vis, siger den ukrainske udenrigsminister, Dmytro Kuleba, i et interview med nyhedsbureauet Associated Press.

- Alle ved på forhånd, at de krav, Kuleba stiller for at ville mødes med russerne til februar, er totalt uspiselige for Rusland. Så det her er bare varm luft, lyder det fra Peter Viggo Jakobsen.

Peter Viggo Jakobsen, Lektor i Krigsstudier ved Forsvarsakademiet

Det er dog svært at forestille sig, at Rusland vil deltage ved et kommende fredsmøde.

Kuleba stiller nemlig som betingelse, at Ruslands regering først skal stilles for en international domstol og retsforfølges for krigsforbrydelser .

Men ifølge Peter Viggo Jakobsen, der er lektor i krigsstudier ved Forsvarsakademiet, er Kulebas ønske om et fredsmøde tomme løfter.

- Alle ved på forhånd, at de krav, Kuleba stiller for at ville mødes med russerne til februar, er totalt uspiselige for Rusland. Så det her er bare varm luft, lyder det fra Peter Viggo Jakobsen.

Putin er 'åben for forhandlinger'

Ukraines ønske om et fredsmøde i februar kommer, efter at den russiske præsident, Vladimir Putin, i søndags gav udtryk for, at han er "åben for forhandlinger".

- Vi er klar til at forhandle med alle involverede parter om acceptable løsninger, men det er op til dem. Det er ikke os, der afviser at forhandle. Det er dem, siger Putin til russisk stats-tv, skriver Reuters.

Det fik efterfølgende den ukrainske præsidentrådgiver, Mykhailo Podolyak, til at fare til tasterne med et budskab om, at Putin er nødt til at vende tilbage til virkeligheden og erkende, at det er Rusland, der ikke vil forhandle.

Den seneste tids udmeldinger om fredsforhandlinger fra både russisk og ukrainsk side kan tænde et småt håb om en mulig afslutning på krigen.

Men selvom Putin nu giver udtryk for, at han er klar til at sætte sig til forhandlingsbordet, ser det stadig ud til, at Rusland står hårdt fast på sine krav.

- Hele verden siger til parterne, at de skal indstille kampene og forhandle. Derfor er det så vigtigt for begge parter at fremstå som dem, der gerne vil fred, og give de andre skylden for at krigen fortsætter, siger Peter Viggo Jakobsen.

Fredsaftale har lange udsigter

Ingen af parterne har et ønske om at indstille kampene, og derfor er der stadig lang vej til en egentlig fredsaftale, vurderer Peter Viggo Jakobsen fra Forsvarsakademiet.

Den ukrainske præsident, Zelenskyj, har flere gange givet udtryk for, at krigen først slutter, når alle russisk-besatte områder igen tilbage på ukrainske hænder - også Krim, der blev annekteret i 2014.

- Rusland har stadig som mål, at de vil kontrollere hele Donbas - og ideelt set også gerne det land, de lige nu kontrollerer ved Sortehavskysten, så de kan få en landfast forbindelse mellem Krim og Rusland, siger Peter Viggo Jakobsen.

Her kan du se lidt af interviewet fra Associated Press med den ukrainske udenrigsminister, Dmytro Kuleba:

Derfor står Ukraine og Rusland lige nu ligeså langt fra hinanden, som de gjorde den dag, krigen startede.

- Begge parter vil nå nogle mål, som de stadigvæk er et pænt stykke fra at have nået, og begge parter tror fortsat, at man kan nå det med militære midler, siger Peter Viggo Jakobsen.

- For at krigen stopper, skal begge parter erkende, at de kan opnå mere ved at tale end ved at fortsætte med at kæmpe. Derfor ser det umuligt ud på nuværende tidspunkt.

Hvordan forestiller du dig, at en egentlig fredsaftale kunne se ud?

- Der er to muligheder, der lige nu virker mest sandsynlige. Den ene er, at Ukraine vinder krigen og skubber Rusland tilbage til de gamle grænser, der eksisterede før 2014, da Rusland tog Krim og angreb Donbas-regionen.

- Den anden mulighed er, at russerne formår at stabilisere fronterne, således at ukrainerne ikke kan gennembryde dem. Så vil man få frosset fronterne, men Ukraine vil ikke acceptere det, og så vil man få en såkaldt frossen konflikt.

# data[].attributes.attachment_link.title
Det er 'ren propaganda', når Rusland og Ukraine siger, at de vil forhandle, vurderer ekspert

# data[].attributes.attachment_link.description
Den 24. februar 2023 markerer årsdagen for Ruslands invasion af Ukraine. Og til den tid er Ukraine klar til at holde et fredsmøde, lyder det nu fra ukrainsk side. - Alle krige slutter på diplomatisk vis, siger den ukrainske udenrigsminister, Dmytro Kuleba, i et interview med nyhedsbureauet Associated Press.

# data[].attributes.body
https://www.dr.dk/nyheder/webfeature/fakturafabrikken
https://www.dr.dk/nyheder/webfeature/statsborgerskab

# data[].attributes.attachment_link.title
Knas med økonomien drev direktør ud i svindel og hvidvask for over 100 millioner kroner

# data[].attributes.attachment_link.description
Knas med økonomien drev direktør ud i svindel og hvidvask for over 100 millioner kroner

# data[].attributes.body
https://www.dr.dk/nyheder/webfeature/afghanistan

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tekst: Puk Damsgård

Grafik og fotoredigering: Emil Thorbjörnsson

Kode: Jens Lykke Brandt

Tekstredigering: Annegerd Lerche Kristiansen

Redaktør for digitale fortællinger: Kim Schou

Fotos i rækkefølge: Skolepige: REUTERS/Ahmad Masood/File Photo/Ritzau Scanpix. Boksetræning for kvinder: REUTERS/Ahmad Masood/File Photo/Ritzau Scanpix. Video fra Kabul lufthavn: AP/Ritzau Scanpix. Taliban-kriger ved overmalet foto: Wakil Koshar/AFP/Ritzau Scanpix. Zaki Anwari: Facebook. Lufthavn: Wakil Kohsar/AFP/Ritzau Scanpix. Bin Laden Wanted-poster: Spencer Platt/Getty Images/AFP/Ritzau Scanpix. Donald J. Trump: Polaris Images/Ritzau Scanpix. Video m. Mike Pompeo og Taliban i Doha: AP. Muqim Robina Yaar, OL 2004: Dedert Arne/picture-alliance/dpa/AP/Ritzau Scanpix. Omid Marzban: Radio Free Europe/pressefoto. Tafseer Siaposh: Puk Damsgård. Taliban-kriger med flag 2021: EPA/Ritzau Scanpix. Demonstration ved den afghanske uafhængighedsdag 19. august 2021: Reuters/Ritzau Scanpix.

# data[].attributes.attachment_link.title
Puk Damsgård var i Kabul, da Taliban kvalte håbet for en hel generation

# data[].attributes.attachment_link.description
Tekst: Puk Damsgård Grafik og fotoredigering: Emil Thorbjörnsson Kode: Jens Lykke Brandt Tekstredigering: Annegerd Lerche Kristiansen Redaktør for digitale fortællinger: Kim Schou Fotos i rækkefølge: Skolepige: REUTERS/Ahmad Masood/File Photo/Ritzau Scanpix. Boksetræning for kvinder: REUTERS/Ahmad Masood/File Photo/Ritzau Scanpix. Video fra Kabul lufthavn: AP/Ritzau Scanpix. Taliban-kriger ved overmalet foto: Wakil Koshar/AFP/Ritzau Scanpix.

# data[].attributes.body
https://www.tv2east.dk/sjaelland-og-oeerne/laes-eller-genlaes-dengang-den-vaerste-snestorm-i-100-aar-ramte-og-alt-gik-i-staa

# data[].attributes.attachment_link.title
Dengang den værste snestorm i 100 år ramte - og alt gik i stå

# data[].attributes.attachment_link.description
For præcis 40 år siden kulminerede vejrforhold i den perfekte snestorm. I adskillige dage sneede det konstant.

# data[].attributes.body
https://www.dr.dk/nyheder/webfeature/coronavaccine

Den var god fordi der var også blevet stilet spørgsmål vis om vacinen vis man var måske bange for den eller vis man ikke vidste helt hvad den var og så lærte man ogs om hvornår den blev lavet og hvornår den ku bruges og hvordan den ku bruges

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA) anbefalede den 21. december en betinget godkendelse af den første covid-19-vaccine nogensinde.

Det betyder, at vi nu kan vaccinere de første danskere mod den sygdom, der lige nu presser vores hospitaler og tvinger tusindvis af sårbare i hel eller delvis isolation.

Vaccinen, som er blevet til i samarbejde mellem medicinalfirmaerne Biontech og Pfizer, er allerede taget i brug i lang række lande blandt andet USA, Canada og Storbritannien og nu er turen altså kommet til Danmark og de 26 andre EU-lande.

Da vaccinen blev godkendt i USA, blev dataene fra Pfizer og Biontechs vaccinestudier offentliggjort, og senest er firmaernes resultater publiceret i det videnskabelige tidsskrift New England Journal of Medicine.

Vi har talt med to professorer, som har sat sig ind i de tilgængelige data om Pfizer og Biontechs vaccine.

På den baggrund besvarer de her nogle af de spørgsmål, du måske har, inden du lader dig selv og dine nærmeste stikke.

De to eksperter er: Jan Pravsgaard Christensen, der er professor i infektionsimmunologi og blandt andet forsker i vacciner på Københavns Universitet samt Rune Hartmann, professor i immunologi på Aarhus Universitet.

Psssst... Klik på spørgsmålene for at se svarene på dem.

# data[].attributes.attachment_link.description
Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA) anbefalede den 21. december en betinget godkendelse af den første covid-19-vaccine nogensinde. Det betyder, at vi nu kan vaccinere de første danskere mod den sygdom, der lige nu presser vores hospitaler og tvinger tusindvis af sårbare i hel eller delvis isolation.

# data[].attributes.body
https://www.dr.dk/nyheder/webfeature/boernepsykiatrien

# data[].attributes.attachment_link.title
Sådan mistede familien Chistesen troen på det offentlige: Købte hjælp til deres datter for over 160.000 kroner

# data[].attributes.attachment_link.description
Sådan mistede familien Chistesen troen på det offentlige: Købte hjælp til deres datter for over 160.000 kroner

# data[].attributes.body
https://www.dr.dk/nyheder/webfeature/simon-spies

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fotos
Nf/Ritzau Scanpix, Von Cappelen/Ritzau Scanpix, Preben Niemeyer/Ritzau Scanpix, Willy Lund/Ritzau Scanpix, Aage Sørensen/Ritzau Scanpix, Allan Moe/Ritzau Scanpix, Allan Lundgren/Ritzau Scanpix, Palle Hedemann/Ritzau Scanpix, Vagn Hansen/Ritzau Scanpix, Erik Petersen/Ritzau Scanpix, Egon Engmann/Nf-Nf/Ritzau Scanpix, Polfoto/Ritzau Scanpix, Christen Hansen/Ritzau Scanpix, Jacob Maarbjerg/Ritzau Scanpix, Glargård Jens/Ritzau Scanpix, Haines Richard/Ritzau Scanpix, Thorsøe Casper/Ritzau Scanpix, Ulla Aue/Ritzau Scanpix, Jens Juncker-Jensen/Ritzau Scanpix, Børge Walther/Nf-Nf/Ritzau Scanpix

Privatfotos
Anika Kristensen, Inger Weile, Jørn Hamp, Ken Richter, Maja Lüchau, Theresa Bergquist, Charlotte Nielsen

Udklip fra aviser og blade
Aller, Berlingske Tidende, Billed-Bladet, Ekstra Bladet, Fyens Stiftstidende, Se og Hør, Ugens Rapport

TV-klip:
"Før fyraften", DR, "Unge spør' - Simon Spies", DR

Baseret på dokumentarserien "Spies og morgenbolledamerne" produceret af Laud People

Publiceret: 21/8 2022

# data[].attributes.attachment_link.description
FotosNf/Ritzau Scanpix, Von Cappelen/Ritzau Scanpix, Preben Niemeyer/Ritzau Scanpix, Willy Lund/Ritzau Scanpix, Aage Sørensen/Ritzau Scanpix, Allan Moe/Ritzau Scanpix, Allan Lundgren/Ritzau Scanpix, Palle Hedemann/Ritzau Scanpix, Vagn Hansen/Ritzau Scanpix, Erik Petersen/Ritzau Scanpix, Egon Engmann/Nf-Nf/Ritzau Scanpix, Polfoto/Ritzau Scanpix, Christen Hansen/Ritzau Scanpix, Jacob Maarbjerg/Ritzau Scanpix, Glargård Jens/Ritzau Scanpix, Haines Richard/Ritzau Scanpix, Thorsøe Casper/Ritzau Scanpix, Ulla

# data[].attributes.body
https://www.dr.dk/nyheder/webfeature/boligmarkedet

# data[].attributes.attachment_link.title
Derfor er det så svært for dig at finde et sted at bo i København

# data[].attributes.attachment_link.description
Sidste år flyttede 66.849 personer til København. Men hvorfor er det så svært for dig og så mange af de andre tilflyttere at finde et sted at bo?

# data[].attributes.body
https://www.dr.dk/nyheder/webfeature/behandlet-med-lsd

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
TIP OS: Har du eller en, du er pårørende til, fået LSD-behandling tilbage i 60'erne og 70'erne? Så vil DR gerne høre fra dig på lsdtip@dr.dk. Med din hjælp kan der måske åbnes flere døre i historien om LSD-behandlingen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Unikt indblik i 1960'ernes LSD-behandling viser: Læger ville kurere homoseksualitet og pubertetsvanskeligheder

# data[].attributes.attachment_link.description
TIP OS: Har du eller en, du er pårørende til, fået LSD-behandling tilbage i 60'erne og 70'erne? Så vil DR gerne høre fra dig på lsdtip@dr.dk. Med din hjælp kan der måske åbnes flere døre i historien om LSD-behandlingen.

# data[].attributes.body
https://www.dr.dk/nyheder/webfeature/rebeccas-voldtaegt

# data[].attributes.attachment_link.title
Rebecca fejrede samtykkelovens sejr. 16 dage senere blev hun voldtaget. Og så blev hun skuffet

# data[].attributes.attachment_link.description
Rebecca fejrede samtykkelovens sejr. 16 dage senere blev hun voldtaget. Og så blev hun skuffet

# data[].attributes.body
https://www.dr.dk/nyheder/webfeature/putin-og-zelenskyj

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tallene i grafikken ovenfor er opgjort og udarbejdet af The Guardian i samarbejde med International Institute for Strategic Studies, marts 2022.

Tekst:
Annegerd Lerche Kristiansen

Grafik:
Emil Thorbjörnsson

Kode:
Thomas Rix

Redaktør for digitale fortællinger:
Kim Schou

Fotos:
AFP, AFP PHOTO / Ukraine presidency / handout, AFP PHOTO / Facebook account of Oleksii Reznikov, AFP PHOTO / Facebook account of Volodymyr Zelensky, Akg-Images, Colourbox, EPA, Presidential Press Service, Privatfotos, Reuters, RIA Novosti, Ritzau Scanpix, Sputnik, STR, Youtube, Twitter, Aleksey Nikolskyi, Alexander Zemlianichenko, Armend Nimani, Dmitry Astakhov, Fadel Senna, Ludovic Marin, Philippe Wojazer, Sergei Chirikov, Sergey Guneev, Stasi-Unterlagen-Archiv Dresdenvia Bestimage, Stepan Franko, Timothy A. Clary, Vadim Ghirda, William Webster

Publiceret:
27. marts 2022

# data[].attributes.attachment_link.description
Tallene i grafikken ovenfor er opgjort og udarbejdet af The Guardian i samarbejde med International Institute for Strategic Studies, marts 2022.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Over 64.000 mennesker er blevet anholdt som led i en kontroversiel "krig mod kriminalitet", der beskyldes for at bryde med befolkningens basale rettigheder.

Hundredvis af fanger lænket sammen og lagt i alenlange futtog på gulvet i en stor hal.

Tatoverede mænd i bar overkrop, der løber med hænderne bag på ryggen, mens de mandsopdækkes af fængselsvagter.

Og hundredvis af kronragede fanger med hænderne bag hovedet samlet så tæt i en klump, at man ikke kan se gulvet.

Det er, hvad der udspiller sig på nogle af de mildest talt særprægede videoer og billeder, som styret i El Salvador har frigivet denne weekend i anledning af åbningen af et nyt megafængsel udenfor hovedstaden, San Salvador.

Her sendte man i fredags 2.000 formodede bandemedlemmer ind i fængslet, der har plads til hele 40.000 indsatte.

Når vi ser billederne, skal vi ikke glemme, at det er noget, der er statsproduceret og led i en kampagne, som følger i tråd med mange andre videoer, som præsident Bukele har lagt ud tidligere.

Kristian Almblad, DR's Sydamerika-korrespondent

Og der er brug for de nye fængselspladser. På mindre end et år er over 64.000 formodede bandefolk nemlig røget bag tremmer, efter landets kontroversielle leder, Nayib Bukele, erklærede krig mod kriminalitet, beretter BBC.

Over to procent af befolkningen sidder i fængsel i El Salvador, som er det land i verden med flest fængselsindsatte i forhold til indbyggertal:

Beskyldes for brud på basale rettigheder

Flytningen af de 2.000 formodede bandemedlemmer blev annonceret af præsident Bukele i fredags, hvor han fortalte, at de første 2.000 var blevet overført til det nye "terrorcenter".

Og der er da også tale om en større proces.

For i marts sidste år indførte styret i El Salvador en form for undtagelsestilstand , efter hele 60 mennesker blev myrdet på en enkelt dag. Det gav myndighederne lov til at suspendere basale frihedsrettigheder , der normalt er sikret af landets forfatning .

Tusinder af uskyldige civile menes at være blandt de anholdte, og samtidig er også regeringskritikere og journalister røget i fængsel. Det har fået menneskerettighedsgrupper til advare om, at den populistiske præsident forsøger at svække demokratiet , påpeger blandt andet medierne Al Jazeera og The Guardian.

Men ifølge meningsmålinger er der stor opbakning til den hårde kurs fra befolkningens side.

Og de har også overvældet fængslerne i det centralamerikanske land, hvor Human Rights Watch tidligere har peget på, at der sidder næsten tre gange så mange fængslet, som der er plads til.

DR's Sydamerika-korrespondent Kristian Almblad

Kristian Almblad dækker nyhedsstrømmen fra det sydamerikanske kontinent for DR med base i Brasilien.

Korrespondent: Bukele vil vise, at han er i krig

Beslutningen om at dele billederne af de mange fanger, der er stuvet sammen eller jages ind i deres celler, sker som led i en større strategi.

Det vurderer Kristian Almblad, DR's Sydamerika-korrespondent.

- Han vil gerne sælge en historie til sit folk om, at det er ham som præsident, der skaber fred og får banderne ryddet af vejen, siger Kristian Almblad, der peger på, at El Salvador i årtier har været præget af, at brutale bander har styret landet.

En af videoerne fra præsidentkontoret viser fanger blive gennet ombord på busser, inden afgangen mod det nye fængsel:

- Nu vil Bukele gerne vise, at det er ham, der styrer. Så det er vigtigt for ham at vise, at man i en eller anden grad slår brutalt ned, og at det er ham, der har overhånden, fortæller han.

GENSTART: TikTokTyran?

Han smager mere af influencer end af statsmand. Men faktisk er manden med den bagvendte kasket, læderjakke og tre millioner følgere præsident i El Salvador. Til lyden af de seneste TikTok-hits kommunikerer Nayib Bukele via velproducerede videoer direkte med landets borgere. For det er gennem Twitter, Instagram og TikTok han har opnået sin gigantiske succes blandt befolkningen i det lille mellemamerikanske land. Men under den polerede overflade lurer en autoritært tænkende mand, der af kritikere bliver kaldt millennial-diktatoren. Klavs Wulff, der i en menneskealder har arbejdet med udvikling i det lille tropeland, fortæller historien om præsidenten, der via SoMe tilraner sig mere og mere magt.
Hør afsnittet, der er fra september 2021, her.

- Han har i høj grad succes som præsident, men han har også en pr-maskine, der kører, som hele tiden skal bekræfte billedet af, at han er en meget succesfuld mand. Det bruger han store resurser på, fortæller Kristian Almblad.

Befolkningen er træt af banderne

- Det er et land, der har levet i skyggen af banderne i mange årtier. Mange siger til sig selv, at det kan godt være, at tingene ikke foregår, som de skal, men Bukele har skabt fred i landet, siger Kristian Almblad, der peger på, at El Salvadors mordrate er styrtdykket, siden Nayib Bukele kom til i 2019.

- Så uanset, hvad der kommer af kritiske røster, så kan Bukele spørge, om folk har lyst til at vende tilbage til tingene, som de var. Han kan sige: "Se, der er fred i gaderne. Det var der ikke, før jeg kom til".

# data[].attributes.attachment_link.title
El Salvador åbner megafængsel med plads til 40.000, efter hård kurs har sendt titusinder bag tremmer

# data[].attributes.attachment_link.description
Over 64.000 mennesker er blevet anholdt som led i en kontroversiel "krig mod kriminalitet", der beskyldes for at bryde med befolkningens basale rettigheder. Hundredvis af fanger lænket sammen og lagt i alenlange futtog på gulvet i en stor hal. Tatoverede mænd i bar overkrop, der løber med hænderne bag på ryggen, mens de mandsopdækkes af fængselsvagter.