# data[].attributes.body
"Kunne det betale sig at tilslutte sig sepoyerne i deres oprør?"

Hvad, hvem, hvornår, hvorfor?

Offentlig erklæring fra Feroz Shah (barnebarn af magtfuld Inder) på vegne af indere, 29. sep. 1857 --> tillokke indere til egen side.

Giv afkald på britisk loyalitet --> magt, penge og ære.
Kæmp fortsat for briterne --> betal meget høj skat og kom i helvede.

Kilden er med holdninger fra en indisk stormogul (barnebarn af stormogul) i stedet for en "almindelig inder", så der er højst sandsynligt overdrivelser ift. hvor fantastisk Badshahi-regeringen bliver. Dog har den nok stort set ret mht. briternes behandling, da den jo tydeligvis var dårlig nok til, at inderne ville starte et oprør.
Hvor vil Feroz Shah få alle de penge, han skal give væk, fra?
Den sidste kommentar viser, at inderne egentlig ikke har noget valg om at tilslutte sig ham, da han bare vil slå dem ihjel hvis de ikke gør det.

# data[].attributes.headline
Kildeanalyse af Dadabhai Naoroji - Fordelene ved det britiske styre af Indien (1871)

# data[].attributes.subject
Kildeanalyse af Dadabhai Naoroji - Fordelene ved det britiske styre af Indien (1871)

# data[].attributes.body
''Kan kilden skelne mellem fordelene og ulemper ved det britiske styre i Indien?

Hvem: Dadabhai Naoroji, som blev præsident for Kongrespartiet 1885.

(Lydoptagelsen ovenover redegøre for både fordele og ulemper ved det britiske styre )

Selvom kilden er skrevet af en af person der har været med til at danne Kongrespartiet (Dadabhai Naoroji) kan kilden stadig skelne mellem fordele og ulemper ved det britiske styre.

Dette gør kilden langt mere troværdig, fordi Naoroji kan se omstændighederne i et større perspektiv. Altså det at skelne mellem hvad briterne gjorde godt og hvad der påvirket landet negativt.

Selvom han er imod den måde briterne har overtaget Indien anerkender han briterne for bl.a. menneskerettigheder, uddannelse og har gjort mere 'moderne' end nogensinde før. Inderne selv skal bare have muligheden for selv at kunne færdiggøre det arbejde briterne startede

Kilden kan altså skelne mellem fordele og ulemper i det de sættes op mod hinanden og beskrives objektivt.

# data[].attributes.body
1498

Portugisere var de første europæere der nåede til Indien --> dette gav interesse for handel.

efter 1600-tallet

East India Company oprettes --> stor magtfaktor i Indien. Gradvis erobning i Indien af det britiske styre.

1700-tallet

Briterne fik langt større politisk indflydelse i de indiske fyrstedømmer

1800-1857

op igennem 1800-tallet var der mange krige. I forlængelse af dette. Kompagniet tog over det meste af Indien, men inderne havde stadig kontrol over indre anliggender

I 1857 opstod et oprør. --> sepoyerne som var indiske soldater --> Briterne overtog kolonien --> direkte styre

1. Januar 1877

Britiske dronning Victoria krones til kejserinde af Indien

1885

Den indiske Nationalkongres går i oprør mod det britiske styre. Inderne ville have langt mere politik og i administrationen. Ingen britisk udførsel af penge fra Indien.

1942 og efter anden verdenskrig

Her var der en del uroligheder i Indien hvilket førte til britisk tilbagetrækning i 1947

samme år var der uenigheder mellem muslimer og hinduer, hvilket førte til opdeling af de to grupper og dermed kom Indien og Pakistan

# data[].attributes.body
Indien var en juvel i forhold til handel for Storbritannien under imperialismen. Man fik af udbytte tøj, materiale til fremstilling af krudt samt sukker, som var meget værdifuldt. Grundlaget for opgøret mellem Sepoyfolket og briterne var bl.a. af religiøse årsager. Briterne tog ikke hensyn til Sepoyfolkets religion, og det var det, som tændte gnisten, hvilket der førte til massehængninger og fastspændning foran kanoner. Briterne i det hele taget, fik et godt udbytte af Indien. De indtog Indien, med et relativt fredeligt intiativ, men deres tendens til at ville have mere og mere magt over for et dyrisk samfund blev større. Briterne havde endvidere indtaget det meste af Indien, men de nåede ikke at indtage det hele før imperialismens slutning.

# data[].attributes.body
Målet ved indtagningen af Indien var handel, og ikke militære aktiviteter. Det var specielt farvede bomuldstekstiler, som var ret populære i England, og derfor var Indien et vigtigt handelssted for EIC. Briterne importerede Indigo (til farvning af tøj), sukker og salpeter (til fremstilling af krudt), og betalte for dette med sølv, da briterne endnu ikke havde interesse for noget briterne havde. EIC’s ansatte var dårligt betalte i Indien, og afstanden til London deraf dårlig kontrol af EIC, dette medførte til at EIC-medarbejderene oprettede en udlejningsvirksomhed, som var en ekstraindtægt. Endvidere betalte den almindelige brite i Indien en fyrste et given beløb, for at overtage skatteopkrævningen, herefter var det op til den enkelte brite at opkræve så meget skat man kan fra den befolkning man havde.

# data[].attributes.body
Sepoys var de indiske soldater der arbejdede for briterne i Indien. I en lang periode havde briterne magten over det meste af politikken i Indien, mens inderne fik lov at bevare magten over de indre forhold. Dog var dette blevet for meget for inderne i 1857, hvorfor der opstod et oprør blandt Sepoyerne. En af grundene til oprøret var at de ledende britiske embedsmænd gik fra at være ”orientalister” til ”anglicister”. Orientalisterne havde en positiv holdning til den originale indiske kultur, men de nyere generationer af britere forsøgte at gøre den mere vestlig. Orientalisternes beslutning om et vestligt uddannelsessystem samt en meget hård beskatning tilføjede kraftigt til utilfredsheden hos Sepoyerne. Det der tændte gnisten til oprøret var en fejllevering af patroner til geværer. Patronerne var smurt med svinefedt og oksetalg, og låget skulle fjernes med tænderne. Dette var et stort problem, da der var muslimer og hinduer blandt sepoyerne, som anså henholdsvis svin og okse for urent.

Oprøret varede i et års tid inden englænderne fik det nedkæmpet, og det nåede at blive udbredt i meget af det nordlige Indien. Englænderne var før oprøret overbevist om, at de havde ordentlig kontrol over inderne. Dette gjorde at de fik et stort chok over oprørets udbrud, og dermed også straffede sepoyerne hårdt efter det, bl.a. ved massehængning og fastspænding foran kanoner.

# data[].attributes.body
Kilder:
- Fokus 2, s. 188: Dadabhai Naoroji: Fordelene ved det britiske styre af Indien (1871)
- Ressourcerum: Azamgarh-proklamationen, 1857

Fremstillinger:
- Fokus 2, s. 174-177
- Ressourcerum: Den Britiske kolonisering af Indien

# data[].attributes.body
Indien forholdsvist let at erobre.
Britiske statsmagt overtaget Indien i 1858.
Bedre forhold og menneskerettigheder
Uddannelse
Ytringsfrihed
Politiske brølere
Hungersnød

# data[].attributes.body
Storbritanniens juvel i imperialismen var Indien. Formålet med Indien var handel. Dette var for eksempel starten på East Indian Company, som havde en afgørende magtfaktor i Indien. Briternes stigende indflydelse i Indien gav store uroligheder og uenigheder mellem de to lande, hvilket bl.a. resulterede i et oprør mod briterne.