# data[].attributes.body
Desublimarea

Procesul prin care o substanta trece direct in stare gazoasa in stare lichida este cunoscut sub numele de desublimare (procesul invers al sublimarii).

Un exemplu elocvent in ilustrarea desublimarii, este procesul prin care, la temperaturi mai mici de 0 °C (32 °F ), vaporii de apa se transforma direct in gheata, fara a trece prin stare lichida. In acest fel se formeaza si zapada in nori, precum si bruma pe suprafata pamantului. Un alt exemplu in acest sens este atunci cand se formeaza gheata pe o frunza. Pentru ca desublimarea sa aiba loc, energia termica trebuie sa fie inlaturata de langa gaz. Numai in momentul in care frunza devine suficient de inghetata, vaporul de apa din jurul acesteia pierde suficienta energie termica pentru a o transforma intr-un lucru solid. Desublimarea in apa se produce ca urmare a puritatii vaporilor de apa. Dat fiind faptul ca vaporul nu are particule straine in component sa, face posibila pierderea unor cantitati importante  inainte de a se forma in jurul unui lucru. In momentul in care frunza este introdusa, vaporul de apa rece incepe sa se condenseze imediat, cauzand astfel schimbarea directa  a vaporului de apa in ceva solid. Un alt exemplu il reprezinta procesul fizic de desublimare a aburului, folosit pentru a desublima pelicule subtiri, parti ale unor diverse material, pe diverse suprafete

# data[].attributes.body
Pe o sticlã de ceas se pun câteva cristale de iod (I).Se astupa cu o altã sticlã de

ceas si încãlzeste usor. Ce observati? Procesul de sublimare este activat prin încãlzire.

Între cele douã sticle de ceas apare un fum violet. Se lasa sã se rãceascã sistemul pe

masa de laborator. Cristalizarea iodului gazos prin rãcire pune în evidenþã desublimarea

acestuia.

Desublimarea este transformarea din stare gazoasă direct în stare solidă (e

fenomenul invers sublimării)si se produce cu cedare de căldură.

Exemple:

Uneori, în nopţile geroase,dar senine de iarnă, apar

flori de gheaţă pe geamuri, deşi nu a plouat,

şi nici nu a nins! In plus, pe parbrizele

maşinilor, sau ramurile copacilor, apare

chichiura(particule solide de gheaţă).

Prin Desublimare, un corp cedează

căldura pe care a absorbit-o la sublimare.

In timpul funcţionarii becului, mici

părţi din filamentul(cald) sublimează (se

transformă în vapori),astfel se subţiază

filamentul si becul se “arde”.

Se observa că becurile arse sunt uneori înegrite.Vaporii

desublimează transformându-se în mici particule solide care se depun pe globul de sticlă

al becului,care devine mai negru.

Intr-un congelator gol, după un timp apare gheaţă.

Explicaţia: Vaporii de apa din aer desublimeaza transformându-se în mici

particule de gheaţă.

# data[].attributes.headline
Naftalina solidă care se pune în dulapurile cu haine(împotriva moliilor) dispare complet după un timp. Totusi ,se simte mirosul naftalinei, semn că ea s-a transformat din stare solida în stare gazoasa. Explicaţia este ca solidele se pot transforma direct în gaze (prin sublimare).

# data[].attributes.subject
Naftalina solidă care se pune în dulapurile cu haine(împotriva moliilor) dispare complet după un timp. Totusi ,se simte mirosul naftalinei, semn că ea s-a transformat din stare solida în stare gazoasa. Explicaţia este ca solidele se pot transforma direct în gaze (prin sublimare).

# data[].attributes.body
Vaporii aflati în echilibru cu faza solidă se numesc vapori saturanti exact ca în cazul echilibrului de fază lichid-vapori,iar presiunea lor este numită presiunea vaporilor saturanti.Temperatura la care are loc sublimarea se numeste temperatură de sublimare.Desigur,fiecare temperaturi de sublimare îi corespunde o anumită presiune de echilibru,care este tocmai presiunea vaporilor saturanti.Pentru apă,sublimarea este puternică,din acest motiv se usucă rufele atârnate pe frânghie afara,când este ger.Apa îngheataţă,iar apoi,prin sublimare,gheata trece se tranforma in vapori.

# data[].attributes.body
Cand presiunea este optima, cei mai multi dintre compusii chimici si elemente, au trei stari diferite la diferite temperaturi. In aceste cazuri, cand are loc tranzitia, este necesara cea de-a treia stare, starea intermediara- lichida. Este important de stiut faptul ca presiunea mentionata aici este presiunea partiala a substantei, si nu totalul (ex. atmosferic) presiunii intregului sistem. Prin urmare, toate particulele solide care au o presiune a vaporilor potrivita la o anumita temperatura, pot sublima in aer (ex: apa inghetata chiar sub 0°C). Daca vorbim despre substante precum carbon sau arsenic, sublimarea se realizeaza mult mai usor decat evaporarea inca de la topire, datorita presiunii foarte mari din punctul triplu, iar atunci este destul de dificil sa le puteti obtine sub forma lichida.

Procesul de sublimare necesita energie suplimentara si este o schimbare endotermica. Entalpia de sublimare (potentialul termodinamic al sublimarii, numit de asemenea si caldura sublimarii), poate fi calculat ca entalpia de fuziune + entalpia de vaporizare. Procesul opus sublimarii este numit sedimentare. Formarea ghetii este un exemplu al depozitarii meteorologice.

Dioxidul de carbon solid (cunoscut ca gheata carbonica) sublima usor la presiunea atmosferica si temperatura de -78.5°C (197.5 K, −104.2 °F), in timp ce dioxidul de carbon lichid  poate fi obtinut  la temperaturi si presiuni peste punctul triplu (5.2 atm, -56.4°C).

# data[].attributes.body
Cand presiunea este optima, cei mai multi dintre compusii chimici si elemente, au trei stari diferite la diferite temperaturi. In aceste cazuri, cand are loc tranzitia, este necesara cea de-a treia stare, starea intermediara- lichida. Este important de stiut faptul ca presiunea mentionata aici este presiunea partiala a substantei, si nu totalul (ex. atmosferic) presiunii intregului sistem. Prin urmare, toate particulele solide care au o presiune a vaporilor potrivita la o anumita temperatura, pot sublima in aer (ex: apa inghetata chiar sub 0°C). Daca vorbim despre substante precum carbon sau arsenic, sublimarea se realizeaza mult mai usor decat evaporarea inca de la topire, datorita presiunii foarte mari din punctul triplu, iar atunci este destul de dificil sa le puteti obtine sub forma lichida.

Procesul de sublimare necesita energie suplimentara si este o schimbare endotermica. Entalpia de sublimare (potentialul termodinamic al sublimarii, numit de asemenea si caldura sublimarii), poate fi calculat ca entalpia de fuziune + entalpia de vaporizare. Procesul opus sublimarii este numit sedimentare. Formarea ghetii este un exemplu al depozitarii meteorologice.

Dioxidul de carbon solid (cunoscut ca gheata carbonica) sublima usor la presiunea atmosferica si temperatura de -78.5°C (197.5 K, −104.2 °F), in timp ce dioxidul de carbon lichid  poate fi obtinut  la temperaturi si presiuni peste punctul triplu (5.2 atm, -56.4°C).

# data[].attributes.body
În fizică, sublimarea este fenomenul de trecere, prin încălzire, a unei substanțe din stare solidă, direct în stare de vapori (gazoasă), fără a mai trece prin starea lichidă. Fenomenul de sublimare este endotermic, adică are loc cu absorbție de căldură.
Un exemplu de substanță care sublimează este naftalina.

Fenomenul invers, cel de trecere a unei substanțe din stare de vapori direct în starea solidă, poartă numele de desublimare. Fenomenul de desublimare este exotermic, adică are loc cu cedare de căldură.
Procesul prin care o substanta trece direct in stare gazoasa in stare lichida este cunoscut sub numele de desublimare (procesul invers al sublimarii).

# data[].attributes.body
a) ansamblu din două sticle de ceas suprapuse;
b) ansamblu format din capsula de porţelan şi pâlnie de filtrare;
c) Sublimator vertical pentru lucru la presiune atmosferică;
d) Balon tip Wűrtz pentru sublimare şi pseudosublimare la presiune atmosferică („balon sabie”).

# data[].attributes.body
Punctul triplu reprezinta punctul de intersectie al curbelor de vaporizare , de topire si de sublimare a unei substante. Acesta corespunde unei stari in care coexista in echilibru toate cele trei faze ale unei substante. Exista un singur punct de intersectie al celor trei curbe ,deci un unic punct triplu pentru o substanta data.
Parametrii punctului triplu al unor substante:
-Comportarea substantelor la presiunea atmosferica normala depinde de relatia dintre presiune punctului triplu si presiunea atmosferica.
-De exemplu pentru p1<p0 , substanta mai intai se topeste si apoi fierbe.
-In cazul in care p1>p0 prin incalzire corpul solid trece direct in stare de vapori :de ex.:zapada carbonica –bioxid de carbon in stare solida.
-Deoarece orice mica abatere de la valorile presiunii si temperaturii punctului triplu conduce la disparitita unei faze , el este, foarte bine cunoscut.
-Din acest motiv punctul triplu al apei este ales ca reper fix al starii temperaturii termodinamice .

# data[].attributes.headline
Aparatura pentru sublimarea simpla, la presiune atmosferica

# data[].attributes.subject
Aparatura pentru sublimarea simpla, la presiune atmosferica

# data[].attributes.body
Sublimarea simplă, la presiune atmosferică, poate fi realizată foarte uşor, prin suprapunerea a două sticle de ceas. Sublimantul se aşează, în strat subţire, pe sticla de ceas inferioară, care se încălzeşte, iar sublimatul se adună pe suprafaţa interioară concavă a sticlei de ceas superioare. Pentru a preîntâmpina căderea produsului sublimat în masa sublimantului, între cele două sticle de ceas se fixează o hârtie de filtru în care s-au realizat câteva perforaţii ce permit trecerea vaporilor între cele două sticle de ceas.

# data[].attributes.body
Avantaje:
-Sublimarea este o metoda de purificare si prezinta urmatoarele avantaje : Se evita pierderile de substanta datorita absorbtiei (ex: carbunele activ) .
Este necesar un singur proces de sublimare, obtinandu-se un produs anhidru pur ; randamentul de purificare este de 98-99%. Are costuri reduse deoarece nu se utilizeaza solventi organici si nici aparatura sofisticata.
Datorita temperaturilor de lucru relativ scazute, compusii de sublimat nu se descompun .

Dezavantaje:

-Sublimarea este un proces cu utilizare limitata deoarece se aplica doar anumitor compusi.
Sublimarea este un proces mai lung decat recristalizarea .

Exemple de sublimanti: fenoli, terpene,  morfina, cocaina, cafeina, coloranti,  anhidride, aminoacizi si acizi grasi.

# data[].attributes.body
In timpul funcţionarii becului, mici

părţi din filamentul(cald) sublimează (se

transformă în vapori),astfel se subţiază

filamentul si becul se “arde”.

Se observa că becurile arse sunt uneori înegrite.Vaporii

desublimează transformându-se în mici particule solide care se depun pe globul de sticlă

al becului,care devine mai negru.

Intr-un congelator gol, după un timp apare gheaţă.

Explicaţia: Vaporii de apa din aer desublimeaza transformându-se în mici particule de gheata

# data[].attributes.body
Uneori, în nopţile geroase,dar senine de iarnă, apar

flori de gheaţă pe geamuri, deşi nu a plouat,

şi nici nu a nins! In plus, pe parbrizele

maşinilor, sau ramurile copacilor, apare

chiciura(particule solide de gheaţă).

# data[].attributes.body
Prin Desublimare, un corp cedează

căldura pe care a absorbit-o la sublimare

# data[].attributes.body
Desublimarea este transformarea din stare gazoasă direct în stare solidă (e

fenomenul invers sublimării)si se produce cu cedare de căldură

# data[].attributes.body
Căldura absorbită la sublimare este egală cu suma dintre căldura latentă de topire

şi de vaporizare

# data[].attributes.body
Sublimarea este transformarea unei substanţe

solide direct în stare gazoasa, şi se produce cu absorbţie

de căldura(când substanţa e încălzită).

# data[].attributes.body
Sublimare si Desublimare

# data[].attributes.body
Rodina Maria      Rosu Raluca
Rusanu Maria     Sebe Madalina
Spircaci Mihaela    State Sergiu
Staicu Ioana         Velicu Nicole
Vladu Pavel