# data[].attributes.body
35000 danske soldater deltog i krigen, 6000 blev dræbt og 4500 blev invalid.
Nord

# data[].attributes.body
Parlementarisme betyder, at ingen regering kan blive siddende, hvis de har et flertal imod sig. Hvis folketinget ikke længere har tillid til regeringen skal regeringen gå af.

# data[].attributes.body
Gruppe C2
Politisk styreform, der bygger på parlamentets kontrol med, hvem der danner regering

# data[].attributes.body
Gruppe C2:
Påskekrisen blev udløst, da Kong Christian 10 valgte at afskedige regeringen og statsministeren. Han lavede at indsætte et forretningsministerium af personer, som kongen stolede på.
Kongen blev af radikale og socialdemokrater beskyldt for statskup og at overtræde det parlamentarisme demokratis spilleregler. Efter 4 dags pres valgte kongen dog at give op.

# data[].attributes.body
Påskekrisen sket da kongen opløste folketinget og landsting, og indsatte sin egen forretningsministerium, men hans advokat i spidsen.

Krisen stoppe efter at de radikale og socialedemokræterne true med general strejke

# data[].attributes.body
Gruppe C2

Der blev lavet folkeafstemning, da den dansk sindede politiker H.P Hansen stillede spørgsmål om hvor de nationale tilhørsforhold var i Slesvig. Der kom derfor en folkeafstemning.
Det skulle foregå i 3 zoner. Den første zone gik syd for tønder og den anden zone nord for Flensborg.
D. 10 februar 1930 var der folkeafstemning. 75% i zone 1, følte de tilhørte Danmark og 75% i zone 2, følte de tilhørte Tyskland. Der kom derfor ikke nogen folkeafstemning i zone 3.
Herefter kom den dansk-tysk grænse mellem zone 1 og 2.

# data[].attributes.body
1. verdenskrig opstod i 1914.
1 verdenskrig lavede de mindesmærker for de faldne. Den mest bevægende findes på broager. De har en høj og rundt om højen, er der gravsten hvorpå der står deres navne. Hvis der står flere navne på en sten, er de brødre. 350000 soldater deltog i krigen.
6000 blev dræbt og 4500 blev invalid. Nordslesvig havde større tab end hele i Danmark

# data[].attributes.body
Gruppe C2:
Der var en folkeafstemning om Flensborg skulle være en del af Tyskland eller Danmark. Folkeafstemningen endte med at 75% stemte for en tilslutning til Tyskland. Konservative og nationaltsindende kredse var dog ikke tilfredse med resultatet, og bl.a. Flensborgbevægelsen ønskede, at Flensborg under alle omstændigheder skulle blive dansk på grund af byens historiske tilknytning til Danmark

# data[].attributes.body
Til folkeafstemningen blev Slesvig delt op i tre zoner, hvor der blev stemt for om de ville være dansk eller tysk.

- Zone 1 fik et resultat på 75% dansk og 25% tysk, zone 1 er Sønderjylland, lige til omkring Tønder.

- Zone 2 fik et resultat på 20% dansk og 80% tysk, zone 2 er Flensburg.

- Zone 3 stemte ikke, fordi det var tysk at det ikke kunne betale sig.

# data[].attributes.body
Oprindeligt fra 1849 og er blevet ændret siden.

Inden 1915
"De 7 f’er" og de måtte ikke stemme.

-       Fruentimmere

-       Folkehold

-       Fattige

-       Fallenter

-       Fjolser

-       Forbrydere

-       Fremmede

Ikke alle de 7 f'er fik stemmeret i 1915

Valgretsalderen blev sat ned fra 30 til 25 år.

Vigtige ændringer
- kvinder fik stemmeret
- alle stemmeberettede til folketingsvalget kunne også stemme til landtingsvalget.

Grundloven 1953
- valgretsalderen blev sat længere ned (23 år)
- landstinget blev opløst, det gjorde at danmark fik et etkammer system.
- kvinder kunne også være arvefølge til tronen.

# data[].attributes.body
Gruppe C2:

Versailles-traktaten var en våbentilstandsaftale (altså en fredsaftale), som fandt sted efter 1. Verdenskrig.
Freden kunne dog ses, som en dårlig fred, da folk så Tyskland, som taberne af krigen.

# data[].attributes.body
1915 grundloven gjorde så kvinder kunne stemme. Dog skulle man minimum være 35 år for at stemme til landstinget og 25 år for at stemme til folketinget.

Efter at have diskuteret om. der skulle etableres særskilt kvindepartier, gik de politisk aktive kvinder ind i de eksisterende partier.

Før 1915 De 7 f’er måtte ikke stemme. Og de 7 f'er er:

Fruentimmere (Kvinder)

Folkehold (tjenestefolk)

Fattige

Fallenter (En der er gået konkurs)
Fjolser (udviklingshæmmet)
Forbrydere
Fremmede (indvandrere)

Efter grundloven i 1915 skete der 3 store ændringer:
1. Kvinderene fik stemmeret
2. Før skulle man være 30 for at stemme, nu skulle man kun være 25, så valgretsalderen blev ændrede.
3. Alle som måtte stemme til folketinget kunne nu også stemme til landstinget

Forholdstalvalg
Det betyder at man får de pladser som man er berettet til, efter hvor mange stemmer man får. På den måde kommer der mange partier ind i folketinget.

# data[].attributes.body
Valgret og ny valgmåde (forholdstalsvalg, søg selv)
Grundloven før 1915
Grundloven efter 1915
Grundloven 1953
Kvindepartier
Kvinders stemmeret

# data[].attributes.attachment_link.title
1915: demokrati og valgret - historien om "de syv F'er"

# data[].attributes.attachment_link.description
Ved indførelsen af Grundloven i 1849 blev en række befolkningsgrupper udelukket fra politisk deltagelse. Disse grupper er blevet kaldt "de syv F'er": fruentimmere, folkehold, fattige, fallenter, fjolser, forbrydere og fremmede. I denne film fortæller historiker, ph.d. Anne Engelst Nørgaard historien om "de syv F'er" fra 1849 og frem til i dag.

# data[].attributes.body
Verdenskrigens afslutning /Versaillestraktaten (folkenes selvbestemmelsesret)
Folkeafstemningens organisering og resultat
Konflikten om Flensborg (parterne og deres argumenter)
Påskekrisen
Parlamentarisme

# data[].attributes.attachment_link.description
HistorieLab har udviklet online læremidlet Den Sønderjyske HistorieKanon. På www.historiekanon.dk kan eleverne selv skabe deres sønderjyske historiekanon. Videoerne er blevet til med baggrund i de højdepunkter, der indgår i Den Sønderjyske Historiekanon. Se mere på www.historiekanon.dk I 1920 blev der trukket en ny grænse mellem Danmark og Tyskland ved en folkeafstemning.

# data[].attributes.body
Krigen overordnet
Neutralitet
Sønderjyderne
Miner
Eksport
Krise og reguleringspolitik

# data[].attributes.attachment_link.description
HistorieLab har udviklet online læremidlet Den Sønderjyske HistorieKanon. På www.historiekanon.dk kan eleverne selv skabe deres sønderjyske historiekanon. Videoerne er blevet til med baggrund i de højdepunkter, der indgår i Den Sønderjyske Historiekanon. Se mere på www.historiekanon.dk Fordi Sønderjylland 1914-18 var tysk, var landsdelens befolkning med i Første Verdenskrig i modsætning til det øvrige Danmark, som var neutralt.