# data[].attributes.body
- Den hvite dominansen i Sør-Afrika har røtter tilbake til 1600-tallet.
-  Nederlandske handelsmenn etablere bosetning ved "Kapp det gode håp".
- Storbritannia begynte å vise interesse for Kappkolonien mot slutten av 1700-tallet.
- Storbritannia ville ha kontroll over sjøveien til India.
- Kappkolonien ble erobret av Storbritannia i 1807.
- Zuluhøvdingen Shaka var leder for en klan  på 1500 personer. Han samlet og erobret flere klaner.
- Nederlenderne vandret nord og østover for å finne nye steder og slå seg ned. Når de nådde Zuluenes områder oppsto det blodige konflikter mellom partene.
- Det ble oppdaget store forekomsten av gull og diamanter og oppdagelsen førte til at kampen mellom Briter og Boere ble hardere.
- Zuluene forsvarte landet sitt så best de kunne men dermed ble de også betraktet som en hindring for fredelig utvikling i området.
- I 1878 kom britisk kolonimyndigheter med et ultimatum til Zulu-høvdingen. Hvis de ikke ville la seg kolonisere så ville britene gå til krig mot Zululand.
- Januar 1879 invaderte Storbritannia Zululand fordi Zulukongen ikke kunne oppfylle kravene britene kom med.
- Storbritannia delte Zuluriket inn i flere mindre enheter, og bestemte hvilke høvdinger som skulle styre.

# data[].attributes.body
- 1859: Teorien om artenes opprinnelse (Charles Darwin). Levende organismer utvikler seg ved hjelp av et naturlig utvalg hvor de sterkeste og best tilpasningsdyktige overlever.
- Herbert Spencer: Sosialdarwinisme. Teorien om naturlig utvalg gjelder ikke bare i naturen, men også for mennesker.
- Kjernen i teorien: Den sterkestes rett. En konkurranse hvor det var om å ha best tilpasningsevne både ved økonomiske og sosiale forhold. Ved å unngå fattighjelp og velferdsordninger ville det naturlige utvalget gå sin gang.
- Hva tanken var: De som er vellykket og mektig har en grunnleggende rett til å lede de med mindre suksess. Europeere ble sett på som siviliserte og velutviklede, mens afrikanere og asiatere var usiviliserte, barbariske, farlige og hadde behov for europeisk lederskap. Dette var da fra et europeisk ståsted, afrikanerne var ikke enige. (Forfatteren Rudyard Kipling ga i 1899 ut diktet "The white man's burden" som beskriver dette)

Herbert Spencer

# data[].attributes.body
Rivalisering mellom de europeiske stormaktene:

1800-tallet var egentlig en fredelig periode, men det ble utkjempet flere mindre kriger

Noen av disse krigene var i forbindelse med samlingen av Tyskland og Italia

Det var viktig å ha gode allianser og å beherske det diplomatiske spillet

Maktbalansen i Europa etter Wienerkongressen ble endret

Tyskland var blitt en sterkere makt etter samlingen og krevde blant annet landområder fra Frankrike

Konfliktene mellom landene og stormaktene i Europa spredte seg til andre kontinenter siden de ikke lengre kunne utvide territoriene sine i Europa

Frankrike søker kolonier:

Otto Von Bismarck fikk Frankrike til å gå til krig mot Preussen i 1870, hvor Frankrike tapte krigen

Tapet resulterte i at Frankrike måtte avstå områdene Alsace-Lorraine og Tyskland ble samlet

Bismarck forsøkte å lede den franske regjeringens oppmerksomhet mot andre mål for å hindre at Frankrike skulle prøve å vinne tilbake Alsace-Lorraine

Hvis Frankrike lyktes i å legge under seg områder i fjerne strøk, ville tapet av Alsace-Lorraine være mindre bittert og færre ressurser kunne settes inn i en eventuell krig mot Tyskland

Bismarcks oppfordring til Frankrike om å konsentrere seg om kolonier ble tatt til følge

Briter og franskmenn med kryssende planer:

1870-årene: franske myndigheter vedtar å anlegge en jernbanelinje gjennom Saharaørkenen.

Franskmennene utvikler et mål om kontroll tvers over kontinentet fra øst til vest.

Britiske kjøpmenn i Vest-Afrika fryktet for tilgang til råvarer og markeder dersom det ble bygd en franskkontrollert jernbane.

Britene hadde et eget ønske om å kontrollere et imperium som strekte seg fra Kairo i nord til Kapp i sør, noe som kolliderte med franske planer om kontroll  fra øst til vest.

Fra slutten av 1700-tallet hadde Egypt vært arena for stridigheter mellom Frankrike og Storbritannia, der Egypt lå strategisk plassert for handel.

i 1869 åpnet Suezkanalen mellom Middelhavet og Rødehavet. Siden denne kanalen var bygd av franskmennene, ønsket ikke Storbritannia å bruke denne kanalen.

Dermed kjøpte Storbritannia aksjer angående Suezkanalen for å få sikrere handels-rute mellom London og Bombay.

I 1882 okkuperte britene Egypt, dermed ble Storbritannias makt i Nord-Afrika styrket på Frankrikes bekostning

I 1890-tallet oppsto det en uenighet mellom de to landene om kontrollen i Sudan.

I 1898 møttes franske og britiske tropper i Fashoda, der begge hadde krav om krig. Det hele endte med forsoning.

Den fredelige utgangen på Fashoda-krisen førte til at Frankrike og Storbritannia ble allierte under første verdenskrig.

Italias feilslåtte imperialisme:

Nasjonalisme hadde vært en drivkraft for samlingen av Italia og var også næring for deres interesse for Afrikanske kolonier

For å bli like mektige som andre europeiske stater var det nødvendig at de var med i kappløpet og fikk tak i oversjøiske kolonier

De prøvde å få tak i Tunisia først, men Frankrike kom dem i forløpet og erobret landet i 1881 med oppmuntring fra Tyskland og Storbritannia

Dette førte til et sinne mot Frankrike og Italia følte at de sto alene mot flere nasjoner

Ble med i en allianse mellom Tyskland og Østerrike-Ungarn=Trippelalliansen

Ambisjonene til Italia var større enn resultatet, fikk bare begrensede kolonier i Øst-Afrika

Forsøkene deres for å erobre landområder lengre inn på kontinentet ble stoppet av afrikanske tropper

Tyskland blir imperiemakt:

Bismarck

ville egentlig ikke ha kolonier

Ønsket å bevare posisjonen på det europeiske kontinentet

Kolonier ble et økende krav i befolkningen

Nødvendig for konkurranse med andre europeiske land

Økt oppslutning om Bismarck etter starten på koloniseringen

# data[].attributes.body
Kong Menelik 2. av Etiopia i slaget mot italienerne

# data[].attributes.body
- Europeernes erobring av Afrika skjedde av teknologi som afrikanerne manglet.
- Europeerne hadde mer moderne våpen. De hadde dampbåter som gjorde det lettere å få soldater til Afrika.
- Zuluene hadde våpen som spyd og skjold av ku-skinn.
- Bortsett fra sykdom var det ikke mye som kunne sette de europeiske motstanderne ute av spill.
- Zuluene vant overraskende nok mot britene i det første slaget, men på slutten var det de britiske som vant da de hadde de mest moderne krigsvåpnene. - Som regel var motstand uten store resultater.
-  Italia opplevde et stort nederlag mot Etiopia i 1895 da de erklærte krig etter en avtale Etiopia ikke gikk med på som ble lagt i 1889. Da Etioperne var 100 000 soldater mot 15 000 italienere vant de overlegent.
- Krigen tok slutt 1 mars 1896.
- Etiopia hadde mektige allierte i Russland som sendte de moderne våpen til krigen mot Italia. Itillegg hadde den etiopiske keiseren fått tak i våpen fra Frankrike og Storbritannia, så soldatene var godt rustet.
- Iforhold til Zuluene som måtte klare seg på egenhånd.
-   Iforhold til Storbritannia hadde Italienerne dårlig rustet, og lav kampmoral  i krigen mot Etiopia.
- Halvparten av italienerne døde i kampen, 1/4 del ble tatt til fange eller var hardt skadet, de les store tap. Det var en katastrofe for Italia. Det betydde slutten på drømmen demmes om et østafrikansk kolonoirike og de selvfølelsen deres fikk en alvorlig knekk.
- For Etiopias seier var det en stor betydning.
- I fredsavtalen etter slaget måtte Italia anerkjenne Etiopias selvstendighet. Dermed ble Etiopia til å være den ene av to land i Afrika som aldri ble kolonisert.
- I kraft fra invasjonsstyrker fra et vestlig land fikk Etiopia en spesiell posisjon i afrikansk bevissthet.
- Etiopia ble symbolet på afrikansk uavhengighet. Noe som betydde veldig mye.

# data[].attributes.body
Berlinkonferansen, ledet av Otto von Bismarck
- Lørdag 15. november kom en rekke prominente personer til Berlin
- Hensikten med møtet var todelt:
1. Å bli enig om generelle retningslinjer for hvordan de europeiske statene skulle gå fram når de la under seg områder i Afrika.
2. Å avklare situasjonen i området rundt Kongofloden.
- Avtalen ble undertegnet 26. februar 1885
- Kongo skulle være en egen stat, men åpen for andre lands handel. De europeiske landene måtte ha reell kontroll over et område for å kunne ta det som sin koloni.
- Selv om møtet handlet om koloniseringen i Afrika, var ingen representanter fra Afrika til stede på Berlinkonferansen

# data[].attributes.body
- kampen om Afrikas ressurser
- trekanthandelen (Europa->Afrika-> USA)
- Europeiske stater ville sikre seg strategiske posisjoner rundt i verden.
- Europeerne så på det som deres plikt å utdanne og sosialisere Afrikaneren
- Europeerne ble utsatt for mye sykdom
- få tak i slaver som kunne arbeide på for eksempel bomulls plantasjer
- Førte til ``bedre`` infrastruktur i Afrika (tog-baner)
- Wiener konferansen (delingen av Afrika)
- Statene i Europa ble sett på som sterkere og mer vellykkede vis de hadde kolonier.

# data[].attributes.headline
Hvilke følger fikk kolonikappløpet for Europa? 

# data[].attributes.subject
Hvilke følger fikk kolonikappløpet for Europa? 

# data[].attributes.body
- Å bli et imperium, en kolonimakt var et mål i seg selv.
- Hver nasjon ble opptatt av å sørge for sine egne interesser.
- De ville framstå som en vellykket kolonimakt.
- Det kunne gjerne gjerne være et poeng å erobre bare for å hindre andre europeiske stater i å utvide sitt kolonirike.
- Når stormaktene hadde kryssende interesser,  kunne det føre til krig.
- Møtet i Berlin i 1884, var et tiltak for å unngå alvorlig fiendskap mellom de europeiske statene
- Alliansene som ble dannet under kolonitiden var også utgangspunktet for alliansesystemet ved utbruddet av første verdenskrig.

# data[].attributes.body
- Dikt utgitt i 1899 av Rudyard Kipling
- Ofte brukt som eksempel på hvordan europeerne så på andre folkeslag i imperialismens tidsalder
-  Omhandler  den hvite manns plikt til å hjelpe afrikanske landsmenn
- Sosialdarwinisme
- Misjon for å løfte frem underlegne kulturer
- Fjerne tradisjonell kultur
- Menn og kvinner kunne ikke sove i samme rom
- Lendeklede og korte skjørt ble byttet ut med bukse, jakker og lange kjoler pga. kristendommen
Laget av: historikeren Nikolai med inspirasjon hentet fra Perspektiver