# data[].attributes.body
Elektrienergia tootmine Eestis

Eestis toodetakse elektrienergiat peamiselt kolme tüüpi elektrijaamadest. Need on soojuselektrijaamad, tuuleelektrijaamad ja hüdroelektrijaamad.

Kõige levinumad on soojuselektrijaamad, kus kasutatakse energiaallikana peamiselt põlevkivi, vähesemal määral prügi ja puiduhaket ehk biomassi. Kokku on Eestis tänase päeva seisuga elektrienergia tootmisvõimsusi peaaegu 3000 MW ja kogu toodetud elektrist ligi 90% toodeti soojuselektrijaamades, mis kasutasin kütusena põlevkivi. Põlevkivi ei ole taastuv energiaallikas. Kõige rohkem taastuvatest energiaallikatest kasutatakse Eestis energiat tuulest ja puiduhakkest ehk biomassist. Enam kui 7% toodetakse praegusel ajal tuuleenergiast ja alles jäänud 3% on biomassist. Tulenevalt Euroopa liidu pikaajalisest kliima- ja energiapoliitika programmide eesmärkidest, peab vähendama taasutumatutest enegriaallikatest elektrienergia tootmist ja suurendama taastuvatest energiaallikatest tootmise võimsust. Kuid uute elektritootmisvõimsuste rajamine peab toimuma turupõhiselt, mitte subsiidiumidele tuginevalt ja majanduse konkurentsivõime arvelt. Eesti on elektrienergia tootmisel sõltumatu teistest riikidest ning on võimelline vajadusel kogu vajamineva elektrienergia ise tootma. Seetõttu on Eesti võrreldes teiste naaberriikidega energiasõltumatu.

Henri Sten Vainola

# data[].attributes.body
Mis on kaugküte?

Kaugküte on soojuse tootmine ja võrgu kaudu jaotamine tarbijate soojusega varustamiseks. Sisuliselt tähendab see seda, et soojus juhitakse hoonetesse kusagilt mujalt, kohast, kus seda soojust toodetakse. Meil Eestis on levinum vesiküte.

Kuidas see töötab?

1) Katlamajja tuuakse soojuse tootmiseks vajalikud kütused. Nt: Turvas jt biokütused, kivisüsi, maagaas ja biogaas.

2) Kaugküte soojus toodetakse kohapeal (piirkonna otstarbekaim kütus). Enamik soojust toodetakse soojuse ja elektri koostootmisjaamades samuti ka katlamajades.

3) Soojusenergia edastatakse tarbijale kaugküttetorustikus voolava kuuma vee abil. Vee temp. sõltub ilmast (72 - 110 kraadi).

4) Kaugküttevesi voolab hoone soojussõlme ning soojendab seal tarbe- ja küttevett.

5) Toad lähevad soojaks ja kraanist tuleb sooja vett. Kaugküte soojust kasutab ka vesipõrandküte.

6) Kaugküttevett hoones ei kulu. Jahtunud kaugküttevesi voolab tagasi katlamajja ja soojeneb seal uuesti.

Millised on kaugküte eelised?

1) Odavate kütuste ja soojusallikate kasutamise võimalus.

2) Kõrgevarustuskindlus.

3) Väiksem keskkonna saastamine, seal juures minimaalne kohaliku õhu saastamine.

4) Mugavus kasutajale.

Viljard Vronski

KAUGKÜTTESOOJUSE VÕIMALIKUD ALLIKAD

# data[].attributes.body
Eestisse imporditakse fossiilseid vedelkütuseid nagu näiteksraske kütteõli, kerge kütteõli, diislikütus, mootoribensiin ja vedelgaas.Neid vedelkütuseid kasutatakse valdavalt transpordis.

Transpordikütuseid Eestis ei toodeta, kuid nende importi saaks osaliselt vähendada biometaani, bioetanooli ja biodiisli tootmise ja kasutusele võtuga Eestis. Vedelkütuseid imporditakse nii transpordisektori tarvis kui ka soojusenergia tootmiseks.

Eesti impordib vedelkütuseid peamiselt Soomest Porvoo tehasest ja Leedust, lisaks suhteliselt väikseid koguseid Valgevenest ja Rootsist.

Kuigi  raske kütteõli import Eestisse on suhteliselt suur, ei kajastu see kütuste tarbimise bilansis. Kerge kütteõli tarbimine on suurem kui import, sest selle kategooria alla loetakse ka põlevkiviõli kerget fraktsiooni, mida toodetakse Eestis.

Tarbitud kütustebilanss näitab, et enim tarbitakse transpordikütuseid.

Eestil on kohustus 2020. aastaks saavutada olukord, kus taastuvate energiaallikate osakaal transpordisektori energiatarbimisest moodustab 10%.

Aastal 2010 oli taastuvate energiaallikate osakaal 0,2%

Seega peab vedelkütustetarbimise struktuur järgnevatel aastatel muutuma: taastuvenergia eesmärkide täitmiseks vajalik energiakandjate mitmekesisus (elektriautod, biometaan) mõjutab oluliselt tarbitavate vedelkütuste mahtude osakaalu. Samuti tuleb arvestada võimalike tehnoloogiliste arengutega: 2020. aastaks võivad elektri- või vesinikautod olla tavaautodega võrdväärse hinnaga ning läbida ühe laadimistsükliga oluliselt pikemaid vahemaid kui praegu kasutuses olevad elektri- või vesinikautod.

Novella Uiga
Pildil on transpordisektori energiatarbimise koondprognoos.

# data[].attributes.body
Hüdroenergia on mehaanilise energia liik, mis vabaneb vee vabal langemisel Maa gravitatsiooni mõjul.

Eesti kuulub keskmise äravoolu poolest suhteliselt veerikkasse piirkonda, kuid veevarude energeetilist kasutamist raskendab nende killustatus paljude väikeste ja suhteliselt veevaeste jõgede vahel, samuti jõgede väike keskmine kalle tasase pinnamoe tõttu.Seetõttu on Eesti hüdroenergeetiline potentsiaal tagasihoidlik ning puuduvad võimalused vähegi suuremate hüdroelektrijaamade rajamiseks. Siiski leidub küllaldaselt vee energia kasutamiseks kõlbulikke koondatud langusega jõeosi.

Seisuga märts 2011 oli Eesti elektrivõrkudesse ühendatud 47 erinevat hüdroelektrijaama ja elektrit tootvat vesiveskit.

Lenne Grettel Leitmaa

# data[].attributes.body
Põlevkiviõli on põlevkivist toodetud vedelkütus, mis saadakse põlevkivi orgaanilise osa termilisel lagundamisel ja õliaurude kondenseerimisel.

Põlevkiviõli iseloomustab tumepruun värvus ning väga spetsiifiline lõhn.

Põlevkiviõli toodetakse erinevate omaduste ja kasutusotstarbega. Põlevkiviõli eeliseks naftamasuudi ees on väike viskoossus, madal hangumistäpp ja väike väävlisisaldus. Põlevkiviõli kasutatakse nii katelde kui ka laevade kütusena.

Käesoleval ajal kasutatakse põlevkiviõli tootmisel Eestis kahte meetodit:

1) Gaasilise soojuskandja meetod(GSKm)

2) Tahke soojuskandja meetod(TSKm)

GSKm korral kasutatakse rikastatud tükkpõlevkivi, kuid TSKm korral kasutatakse peeneteralist põlevkivi (kaasa arvatud tolm)

Põlevkiviõli tootmismeetodeid ning erinevaid tehnoloogiaid on Eestis palju. Näiteks:

1) Tunnelahjud. Neid kasutati enne teist maailmasõda, kuid need ei osutunud väga effektiivseks, nii et enam neid Eestis ei kasutata.

2) Kamberahjud ja pöörlevad retordid. Pöörlevate retordite puhul piiras tootlikkust soojusülekanne. Tänapäeval ei kasutata kumbagi meetodit.

3) Hetkel on kasutusel gaasilise soojuskandja meetod. Aastakümnete jooksul on lisandunud järjest uusi gaasigeneraatoreid ja täiustunud nende konstruktsioon.

Põlevkiviõli toodavad tänapäeval hetkeseisuga 3 peamist ettevõtet:

1) Eesti Energia Õlitööstus AS;

2) VKG Oil AS;

3) Kiviõli Keemiatööstuse OÜ.

Põlevkiviõli kõrvalproduktid on energia, fenoolvesi, tuharikas raskõli, keemiatööstuse toorained, bituumenid, õlikoks ning uttegaas.

Väga hea lehekülg põlevkivi kohta informatsiooni saamiseks nii maiilmas kui ka Eestis. Viru keemia Grupi aastaraamat:

http://www.vkg.ee/cms-data/upload/juhatus/vkg-aastaraamat-est-2008.pdf

Helena Volmer

# data[].attributes.body
Turvas on maavara, mis tekib taimejäänuste (põhiliselt turbasammalde) järk-järgulisel lagunemisel soodes. Toorturvas sisaldab kuni 90 % vett. Energeetilisse kasutusse mineva turba tinglik niiskus on 33%-40% .

Turba, nagu ka teiste maavarade, kasutamist reguleerib Eestis Maapõueseadus. Turba kasutatava varu suuruse ning aastased kasutusmäärad on sätestatud määruses. Eestis on turba maksimaalseks aastaseks kasutusmääraks 2 653 000 tonni.

Turvast ei kasutata ainult energia tootmisel: suurt osa kaevandatavast turbast kasutatakse väetise- või aiandusturbana. Energeetikatoormena kasutatakse:

a) freesturvast, mida toodetakse vähelagunenud kõrgsooturbast;

b) turbabriketti, mille tootmiseks kasutatakse hästilagunenud madalsooturvast;

c) tükkturvast;

d) turbagraanuleid.

Turba aastane kaevandamismäär on 2,63 mln t - see ajas ei muutu. Vähe- kui ka hästilagunenud turba kaevandamisõiguse tasumäärad on vastavalt 1,4 ja 1,15 €/t.

Mihkel Kaarma

KUIDAS TOODETAKSE TURVAST JA MUID HUVITAVAID FAKTE

# data[].attributes.headline
Biomassi tootmine ja kasutamine Euroopas

# data[].attributes.subject
Biomassi tootmine ja kasutamine Euroopas

# data[].attributes.body
Biomass on energiaallikas, mida toodetakse taimedest (puud ja põõsad) ja ka loomsete organismide jäänustest.

Biomassi on kerge hankida ja see on ainukene primaarne energiaallikas, mida inimene saab taas toota. Lisaks kergele tootmisele puuduvad biomassil suured kahjulikud faktorid. Kuigi biomassist energia tootmise käigus eraldub süsihappegaas ei mõjuta see keskkonda, sest süsihappegaas kaob fotisünteesi käigus.

Biomassi kasutamist edendatakse Euroopas. Näiteks tegeleb sellega organistsioon EUBIA. Tänu sellele on paljudes Euroopa riikides biomassi tootmine ja kasutamine suurenenud.

Biomassi tootmise takistuseks on esinenud tehaste loomise raskus. Nende loomiseks tuleb hankida palju erinevaid lube. Lisaks ei ole hetkel piisavalt biokasvandusi ja olemas olevaid metsasid ei saa maha raiuda.

Biomassist energia tootmine on midagi, mille suunas Euroopa ja kogu maailma riigid peaksid liikuma.

Karl Toomas Radik

# data[].attributes.body
Tuuleenergia on tuule kineetilise energia muundamine tuulegeneraatorite abil elektrienergiaks. Tuuleenergia muundavad elektrienergiaks tuulegeneraatorid ehk elektrituulikud.Suured tuulepargid võivad koosneda sadadest individuaalsetest elektrituulikutest, mis on ühendatud elektrivõrguga.Tuuleenergia on taastuv, laialdaselt levinud ja puhas. Tuuleenergia ei tooda kasvuhoonegaase ega koorma keskonda. Ometi on tuuleparkide ehitus ja hooldus suhtliselt kallis. Tuul ei ole püsiv, seetõttu tuleb teda kasutada kombineeritult teiste energiaallikatega.

Eesti Energia on tuulest elektrit tootnud 2002. aastast, mil püstitati Virtsu elektrituulik. Eestis on 5 tuuleparki (Narva, Paldiski, Aulepa, Virtsu ja Ruhnu).

Jakob Olop

Pildil Virtsu tuulepark.

# data[].attributes.body
Kuna mitmete taastuvenergiaallikate probleemiks on ebastabilsus (kohati on tootlus suur, siis jälle väike), siis on kasulik seda energiat salvestada kui tootlus on mingil perioodil suur.

Võib salvestada nii mehaanilist, soojus, keemilist kui ka kineetilist energiat. Elektrienergia salvestamiseks tuleb ta muundada üheks neist.

Üks võimalus on muundada energi elekriks ning siis elektrolüüsi abil toota vesinikku. Selle mooduse kasutegur on ligikaudu 70%, kuna energiat tuleb ka mingi aeg hoida, siis kujuned kasuteguriks u 60%.

Teine võimalus on salvestada energia ennem selle elektrienergiaks muundamist. Heaks näiteks on sel juhul hüdroelektrijaamad, mille lähistel on veehoidla, mis on põhimõtteliselt hiiglaslik aku. Sellisel juhul on raske kasutegurit hinnata aga puuduseks on kindlast suur maa-ala, mis veehoidla alla jääb.

Tänapäeval püütakse leida veel kasulikumaid energia salvestamise võimalusi. Nt. üheks võimaluseks oleks hiiglaslikud vedrud, mille juhul oleks kasutegur üle 95 %, samas on nende ehitamine kallis. Kaalutakse ka hiiglaslike suruõhu mahutite või hoorataste valmistamist, mis võiksid väga suures koguses energiat salvestada odavamalt ning loodust reostamata.

Kokkuvõttes võib öelda, et parema energiasalvestamise viisi leidmine alandaks oluliselt elektri hinda ning muudaks taastuvenergi kasutamise palju lihtsamaks. Samas on energi salvestamisel alati mingisugune loomulik kadu ning salvestajate ehitamine on kallis.

Tavo Annus

# data[].attributes.body
Põlevkivi on veekogude põhjas olev settekivim, mis on sinna tekkinud 400–450 miljonit aastat tagasi. Põlevkivi koosneb ainuraksete organismide, bakterite, järvede ja merede vetikate ning füto- ja zooplanktoni biomassist moodustunud orgaanilisest ainest.

Põlevkivi on siiani kogu maailmas elektri tootmiseks suhteliselt vähe kasutatud. Hetkel on Eesti põlevkivitoodang 80% kogu maailma aastasest toodangust, kuid nafta kõrge hind ja varude vähenemine on pannud aina rohkemad riigid ka põlevkivi peale mõtlema. Eriti palju potentsiaali oleks põlevkivi kasutamisel USA's, kus selle varusid hinnatakse olevat 79.4% kogu maailma põlevkivist (samas kui Eestis on vaid 0.4%).

Eestis on põlevkivi peamine energiaallikas, sellest toodetakse 90% Eesti elektrist. Esimene põlevkivikaevandus alustas Eestis tööd juba 1916 aastal. Kaevandamise maksimumaasta oli 1980, kui kaevandati peaaegu 30 miljonit tonni põlevkivi, hetkel on aastane toodang keskmiselt 13 miljonit tonni aastas.

Põlevkivi ladestusala on Eestis umbes 3000 km² suurune. Eestis on siiani kokku kaevandatud 1 miljard tonni põlevkivi ja allesjäänud varusid hinnatakse 1-2 miljardi tonni suuruseks.

Kuigi põlevkivi on Eestile väga oluline, kaasnevad selle kasutamisega mitmed probleemid - igal aastal tekib 5-7 miljonit tonni tuhka ja suurim probleem on põhjavee saastumine.

Siiski on põlevkivi hetkel Eestis asendamatu energiaallikas ja tagab Eestile energeetilise sõltumatuse. Põlevkivi jätkub veel umbes 60 aastaks.

Margus Reimann

Põlevkivi kaevandamise kogus aastas(mln tonni):

# data[].attributes.body
Biomass on toodetud madala kvaliteediga metsast, võsast, jäätmetest ja põllumajandusest saadud jäätmetest.

Eestis on biomassi varud suured ja need taastuvad kiiresti, umbes ühe inimese eluea jooksul.

Biomassi keskkonnasõbralikkus ja väiksem kahju loodusele teeb sellest väga kasuliku energiaallika, näiteks Eesti Energia on alustanud biomassi kasutamise ja sellest elektri tootmisega. Näiteks Paides on biokütuseid kasutav elektrijaam, mis kasutab kohalikke biokütuseid.

Biomassi tootmine on loodusele väga kasulik, sest puude kasvatamine ja jäätmete eemaldamine loodusest on väga kasulik, rääkimata sellest, et puud toodavad hapnikku, mis aitab kasvuhoonegaase eemaldada.

Turvast biomassi hulka ei loeta, sest turvas taastub palju aeglasemini, kui muud taolised energiaallikad.

Georg Zahharov

Pildil on bioenergiaallikad.

# data[].attributes.body
Seisuga märts 2011 oli Eesti elektrivõrkudesse ühendatud 47 erinevat hüdroelektrijaama ja elektrit tootvat vesiveskit.

Tänapäeval hüdroelekter Eesti elektri toodangust väga suurt osa ei moodusta. Samas on tegemist siiski kodumaise suhteliselt stabiilset toodangut pakkuva taastuvenergia ressursiga, mida on võimaluse olemasolul mõistlik kasutada.

Hüdroenergeetika eelised:

a) hüdroenergia on taastuv ja puhas energialiik

b) hästi väljaarendatud tehnoloogia – jaamad on lihtsad, töökindlad ja pika tööeaga;

c) nad ei raiska ressursse

d) vee-energia omahind ei allu oluliselt inflatsioonile

e) väikesed kapitalimahutused ja ehitustööde suhteline lihtsus

Hüdroenergeetika puudused:

a) Ressursside killustatus ja piiratus.

b) Suured eriinvesteeringud

c) Sesoonsus e. hooajalisus – sõltumine ilmastikust ja veehulgast.

d) Tootmiskulud on küllaltki kõrged ja esinevad rahastamisraskused, sest jaamade väikeste võimsuste tõttu on kulude katteks saadav elektritoodang väike.

Saskia Särekanno

# data[].attributes.body
Enne 2013. aastat oli elektrienergia hind kõigi tarbijate jaos fikseeritud, aga 2013. aastast ostavad aga kõik tarbijad elektrienergiat vabaturult. See tähendab, et elektrienergiat tuleb käsitleda kaubana, mille maksumust ei reguleerita ja hind kujuneb elektribörsil nõudluse ja pakkumise suhtena. Ja kuna elektri salvestamine ei ole majanduslikult otstarbekas, siis peab arvestama, et elekter on kaup, mida toodetakse samal hetkel kui tarbitakse. Eestis tegutsevaks elektribörsiks on Nord Pool Spot AS, mis jaguneb päev-ette turuks ja päevasiseseks turuks.

Vabaturul arvestatakse hinda kauplemisperioodide kaupa, milleks on täistund ja selle tõttu saab määravaks tarbimise aeg. Sellel põhjusel on hakatud kodudesse paigaldama kauglugemisseadmeid, mis aitavad kauplemisperioodi kaupa tarbitud elektrienergia kogust mõõta.

Elektri hinda mõjutavad tegurid: tarbimismahud, ülekandevõimsus, ilmastikuolud, kütuste hinnad, EL-i kliimapoliitika ja heite kaubandus ning uued investeeringud.

Elektri hinda lõpptarbijale mõjutavad aga lisaks veel elektriaktsiis, võrgutasud, käibemaks ning taastuvenergia tasu.

Liis Marii Valeika

Joonisel on elektri hinna prognoos THI (€/MWh) ja Balmorel - Liberal secenario (€/MWh) alusel.

# data[].attributes.body
Geotermaalenergia ehk maasoojusenergia tekib päikeseenergia salvestumisel maapinda või Maa sügavusest leviva soojusena. Tegemist on soodsa ning taastuva energialiigiga, mis on arenenud riikides kõrgelt hinnatud ressurss (nt. Rootsi, Island, Saksamaa).

Geotermilist energiat kasutatakse otseselt soojusenergiana, kuid seda muundatakse ka elektrienergiaks. Elektrienergia tootmine geotermaalenergiast koormab keskkonda vähe, kuid nõuab märkimisväärseid kulutusi.

Geotermilist energiat saab kasutada vaid nendes piirkondades, kus maa sisesoojuse voog asub pinnale nii lähedal, et selle väljatootmine on otstarbekas.

Eestis on võimalik madalatemperatuurilist geotermaalenergiat rakendada juba ca. 1 meetri sügavusel maapinnas, maasoojuspumpade abil. Kõrgetemperatuurilise geotermaalenergia potentsiaali Eestis uuritud ei ole, kuigi mitmed suurriigid rakendavad seda edukalt soojusenergia ja elektri tootmiseks. Teiste Euroopa riikide, s.h. Põhjamaade kogemus nii üksikute hoonete kui ka tervete asulate kütte- ja jahutusvajaduste terviklikul või osalisel rahuldamisel geotermaalenergia rakenduste baasil lubab eeldada vastava potentsiaali olemasolu ka Eestis.

2011.aastal loodi Mittetulundusühing Eesti Geotermaalenergia Assotsiatsioon (EGA). EGA eesmärk on Eesti geotermaalset potentsiaali omavate maavarade kindlakstegemine ning jätkusuutlik rakendamine.

Victoria Maripuu

GEOTERMILISE ENERGIA TOOTMINE

# data[].attributes.body
Saksamaa on suur riik keset Euroopat. Seal on palju rahvast ja seega on ka vaja palju energiat.

Esimene mõte oleks teha hunnikute viisi tuumareaktoreid, mist toodavad korraga väga palju energiat ning väga odavalt. Kuid tuumajaamad on kahtlane teema, sest esiteks on nad väga kallid ja teiseks on äärmiselt keeruline reaktoreid kontrollida (võivad tekkida tuumakatastroofid jmt).

Sellepärast kasutab Saksamaa üsnagi taastumatuid energiavarusid seal hulgas kivisüsi (ca 45%) ja maagaasi, millest puudust veel pole. Lisaks impordib Saksamaa lähedal asuvatelt naftariikidelt naftat ja maagaasi, mis teeb ta üheks suurematest energiavarade tarbijatest ja kolmandaks maagaasi tarbijaks maailmas.

Lisaks taastumatutele energiaressurssidele hakatakse järjest enam kasutama ka taastuvaid energiavarasid, nagu igal pool mujal maailmas. Juba praeguseks moodustab taastuvate energiavarade abil tootmine Saksamaa energia tootmisest 26% seal hulgas natuke geotermaal-, tuule-, päikese-, ja hüdroenergiat.

Saksamaa on ka suur energia eksportija. Ligikaudu pool taastuvatest ressurssidest toodetud energiast müüakse energiaturul maha.

Kaur Lukki-Lukin

# data[].attributes.body
Island asub Põhja-Ameerika ja Eur-aasia laamade lahknemispiiril. Mag-ma ulatub lähedale maapinnaga, soojendades seda ja pakkudes liht-sat odavat võimalust elektri toot-miseks (geotermaalenergia). Oluline on ka hüdroenergeetika.

Islandi energiasüsteem on inimese kohta maailma suurima elektritarbimise ja -tootmisega (kogutarbimine ca8,5 TWh, millest tööstus tarbib ligi 65%).

Islandi energiasüsteemi kuulub kolm geotermilist elektrijaama, ülejäänud on hüdrojaamad. Geotermiliste jaamade primaarenergia saadakse maas olevast soojusest, mille tarvis puuritakse ca 2 km sügavused augud (1 auk annab 5-10 MW).

Sisuline elektriturg Islandil puudub, kuna 85% tootmisest on riigi- ja munitsipaalomanduses oleva energiaettevõtte Landsvirkjuni kasutuses.

Islandlased on välja uurinud, et neil on keskkonnasõbralikku energiavaru ca 30 TWh (tehniliselt võimalik kuni 50 TWh!) ja selle tarbimise plaanivad nad saavutada juba aastal 2015 - juhul, kui tänasele kolmele alumiiniumtehasele rajatakse lisaks veel kolm tehast.

Island on üldiselt vähese saastatusega Euroopa riik, mis on energeetiliselt teistelt sõltumatu. Selle tõttu ei ühine ta rahvusvaheliste organisatsioonide-ga. Lisaks on Islandis palju keskkonnakaitsjaid ning ei lubata endale ehitada tööstuseid ning rajada ülemerelisi alalisvoolukaableid.

Martin Špol

ISLANDI ENERGEETILINE KAART

# data[].attributes.body
Eestis toodetakse ligikaudu 90% kogu elektrienergiast Narva lähistel kahes põlevkivikütusena kasutavas soojuselektrijaamas, mis kuuluvad Eesti energiale. Eesti on ka elektrienergiat eksportivaks riigiks, arvestades elektrijaamade suurt installeeritud võimsust ning toodangut.

Soojuse tootmisseadmetest saab tootmisviisi eripärade järgi eristada

a) Katelseadmed

b) Koostootmisjaamad

Tehnoloogias kasutatavad ning ka tutvustatavad termokeemilised muundamisprotsessid on toodud järgnevalt:

1)Gaasistamine ;

2) Pürolüüs;

3) Söestamine;

4) Röstimine - söestamise erijuhtum.

Elektrienergia tootmise tehnoloogiateks on:

a) Koostootmine - tehnoloogia või ka protsess, mille käigus väljastatakse ühest seadmest kaht liiki energiat

b) Mikro- ja hajatootmine- väikesemahuline elektrimahu tootmine

c) Elektrituulikud -elektrienergia tootmine kasutades tuuleenergia ressursi;

d) Hüdroelektrijaamad -elektrienergia tootmine kasutades hüdroenergia ressursi;

e) Päikesepaneelid - elektrienergia tootmine kasutades päikeseenergia ressursi ;

f) Kütuseelemendid - keemiline elektrienergiaallikas, kus kasutatava kütuse  ja oksüdeerija vaheline keemiline energia muundub vahetult elektrienergiaks.

Kristopher Hunt

# data[].attributes.body
- Eestisse imporditi 2012. aastal fossiilseid vedelkütuseid (raske ning kerge kütteõli, diislikütus, mootoribensiin ning vedelgaas). Nimetatud vedelkütuseid kasutatakse valdavalt transpordis. Transpordikütuseid Eestis ei toodeta, kuid nende importi saab osaliselt vähendada biometaani, bioetanooli ning biodiisli tootmise ning kasutuselevõtuga. Eesti impordib vedelkütuseid peamiselt Soomest Porvoo tehasest ja Leedust, lisaks suhteliselt väikseid koguseid Valgevenest ja Rootsist. Maagaasi Eestis samuti ei toodeta, kuid selle importi saab osaliselt vähendada biometaani tootmise ning kasutuselevõtuga. Eestisse imporditakse gaasi nii gaasilisel (maagaas) kui ka veeldatud (vedelgaas) kujul. Maagaasi hind kujuneb Eesti tarbijatele lähtuvalt maagaasi kui kütusega konkureerivate naftatoodete hinnast.

Hanna Kuld

MAAGAASI TARBIMINE KUUDE LÕIKES AASTAL 2012

# data[].attributes.body
Tuumaenergia ehk aatomienergia allikaks on raskete aatomite (uraani ja plutooniumi) teatavad isotoobid, mida nimetatakse ka tuumakütusteks. Selliste raskete aatomituumade lõhustumisel vabaneb energiat umbes 2 miljonit korda rohkem kui sama koguse (massi) nafta põlemisel. Looduses leidub peamiselt uraniiti ja uraandioksiidi UO2.

Tuumaelektrijaamad toodavad praegusel ajal umbes kolmandiku Euroopa Liidus tarbitavast elektrist ja 15% energiast. Tegemist on vähese süsinikuheite ja suhteliselt stabiilsete kulutustega energiaallikaga, mis teeb tuumaenergiast varustuskindluse ja kliimamuutuse seisukohalt atraktiivse alternatiivi. Euroopas tuumaenergia kasutamisele pani 1957. aastal aluse Euroopa Aatomienergiaühendus (Euratom).

Suurimat arvu tuumareaktoreid (58) omaval Prantsusmaal toodetakse peaaegu 75 % elektrienergiast tuumaenergia abil.

Tuumaenergia kasutamine on aga 1986. aasta Tšernobõli ja 2011. aasta Jaapani Fukushima tuumakatastroofide tagajärjel muutunud väga vaieldavaks. Saksamaa otsus tuumaenergiast 2020. aastaks järk-järgult loobuda ning Belgias kahe reaktori ajutine sulgemine pärast seda, kui nende mahutites avastati praod, on survet Euroopas tuumaenergiast loobumisele veelgi suuremaks muutunud.

Krete Kauküla

TÖÖTAVAD TUUMAELEKTRIJAAMAD EUROOPAS 2015 AASTA SEISUGA

# data[].attributes.body
Loodete energia on mehaanilise energia liik, mis vabaneb mere taseme muutumisel tõusu ja mõõna ajal. Loodete energia muundatakse elektrienergiaks loodeteelektrijaamas.

Looded on maailmamere veetaseme kõikumised, mille on kindel ööpäevane rütm ja mida põhjustab Maa ja teiste taevakehade (eriti Kuu) gravitatsiooniväljade mõju.

Läänemeremaades, sealhulgas Eestis välistab loodete energia kasutamise Läänemere suletus, mistõttu on tõusu ja mõõna ulatus väga väike. Kõige suurem on loodete energia lahtedes, mis avanevad otse ookeanile.

Loodeenergia eelised: see on üsna odav, looded toimuvad regulaarselt (eelis võrreldes tuuleenergiaga), sellest elektritootmisel ei teki jääkaineid ning see ei kahjusta looduskeskkonda.

Loodete energia puudused: selle kasutamine pidevaks elektrienergia saamiseks on keerukas loodete perioodilisuse tõttu (periood on 12 tundi ja 25 min).

Loodete energiat on inimesed kasutanud juba sajandeid, kuid seda vaid pisikeste veskite käivitamiseks. Kõige esimene loodeteelektrijaamavati 26. september 1966 Prantsusmaal Bretagne`is Rance`i suudmelahes, kus on suur tõusu ja mõõna vahe (kuni 13,5 m) ja suur vooluhulk (kuni 18000 m³/s).

Helen Pais

LOODETE TOIMUMISE MUDEL

# data[].attributes.attachment_link.description
This animation show how the tidal forces push and pull the Earth's oceans.

# data[].attributes.body
Biogaas on gaasiline kütus, mida saadakse biomassist anaeroobse kääritamise või puitse biomassi gaasistamise teel.

See koosneb peamiselt metaanist CH₄ (45–70%) ja süsinikdioksiidist CO₂ (30–55%).

Biogaasist saab toota nii elektri- kui ka soojusenergiat ning puhastamisel ka biometaani (autokütuseks).

Praegusel ajal tegeleb Eestis 15 ettevõtet biogaasi tootmisega.

Eesti Biogaasi Assotsiatsiooni hinnangul on Eesti reaalne majanduslik biogaasi potentsiaal koos prügilagaasiga ligikaudu 500 mln Nm³/a, millest saaks toota 300 mln Nm³ 98% metaanisisaldusega biometaani aastas.

Eestis on võetud eesmärgiks 2020. aastaks saavutada 10% taastuvenergia lõpptarbimine transpordisektoris, millest osa saab katta just biometaaniga.  Kui 80% biometaani potentsiaalsest kasutatavast ressurssist kasutada mootorikütusega, oleks võimalik asendada ligikaudu 30% 2011. aastal imporditud vedelkütustest.

Kohaliku põllumajandusliku biometaani tootmiskompleksi esimeste arendustöödega tegeleb Siimani farmi juures ettevõte Biometaan OÜ.

Kui arendus on plaanipärane, läheb esimene biometaani toodang Eestis kasutusele veel  sellel aastal.

Maria Keridon

# data[].attributes.body
"Päikeseenergia kasutamise" all mõeldakse enamasti päikesekiirguse kasutamist elektri- või soojusenergia tootmiseks. Päikesekiirgust iseloomustab perioodilisus ja juhuslikkus: summaarne päikesekiirgus selgel ning pilvisel suvepäeval võib Eestis kordades erineda. Soojus- või elektrienergiaks muundatav ressurss sõltub geograafilisest asukohast ning kohalikest klimaatilistest tingimustest. Kuna Eesti territoorium on suhteliselt väike, siis jaguneb päikese energeetiline ressurss suhteliselt ühtlaselt.

Elektrienergia tootmisel tuleb arvestada tarbitava elektrienergia koguse ning tipukoormuse katmiseks vaja mineva tootmisvõimsusega.

Soojusenergia tootmisel tuleb arvestada, et transportimise kaod on soojusenergia transportimise korral tunduvalt suuremad kui elektrienergia puhul.

Mia Peterson

PÄIKESEKIIRGUSE KESTUSE JAOTUS EESTIS

# data[].attributes.body
2013. aasta lõpu seisuga on Eestis installeeritud tuuleenergia võimsusi 279,9 MW ulatuses. Kõik ehitatud tuulepargid asuvad maismaal. Kuid Eesti Tuuleenergia Assotsiatsiooni andmetel maismaa - ja meretuuleparke Eestis arenduses kokku ligikaudu 3000 MW ulatuses.

AS Elering andmetel müüdi 2012. aastal Eesti elektrivõrku 1366 GWh taastuvastest allikatest toodetud elektrienergiat. Sellest ~33 % (448 GWh) toodeti eletrituulikute abil.

2014 aasta 15. juuniks ehk rahvusvaheliseks tuulepäevaks muutus Viru-Nigula tuulepargi üks tuulikutest kunstiteoseks. Teos on nähtav Tallinn-Narva maanteel liiklejaile.

Teisi-Liis Vaik

# data[].attributes.attachment_link.entities[].name
Eesti Kaasaegse Kunsti Keskusega ning kuhu

# data[].attributes.attachment_link.description
How a wind turbine turned into art in Estonia! 2014 aasta 15. juuniks ehk rahvusvaheliseks tuulepäevaks muutus Viru-Nigula tuulepargi üks tuulikutest kunstiteoseks. Teos on nähtav Tallinn-Narva maanteel liiklejaile. Idee tuli kunstikonkursilt, mille Eesti Tuuleenergia Assotsiatsioon korraldas koostöös Eesti Kunstiakadeemia ja Eesti Kaasaegse Kunsti Keskusega ning kuhu laekus 46 erinevat tööd.

# data[].attributes.body
Biomajandus on taastuvaid loodusvarasid tõhusalt kasutav majandamisviis toidu, energia, toodete ja teenuste tootmiseks.

Mõistega biomajandus kirjeldatakse biomassi tootmist ja muutmist peamiselt toidu-, tervise- ja kiutoodeteks ning energiaks. Biomajandus hõlmab peaaegu kõiki tööstus- ja majandussektoreid, kuid peamiselt põhineb see valdkond just põllumajanduse, kalanduse ja metsandusega seotud tööstusel, mis toodab, majandab või muul moel kasutab bioloogilisi ressursse.

Eesti biomajanduse põhieesmärgiks on luua biomajanduse valdkondi siduv strateegiline raamistik, mis aitab inimeste heaolu kasvu nimel muuta biomassi tootmise ja kasutamise võimalikult efektiivseks ja samas keskkonnasäästlikuks, väärindades seeläbi maksimaalselt olemasolevat maa- ja veeressurssi.

Heddy Estam

# data[].attributes.body
Eesti kuulub keskmise äravoolu poolest suhteliselt veerikkasse piirkonda, kuid veevarude energeetilist kasutamist raskendab nende killustatus (palju väikseid ja veevaeseid jõgesid, samuti jõgede väike kalle). Seetõttu on Eesti hüdroenergeetika tagasihoidlik ning puuduvad võimalused suuremate hüdroelektrijaamade rajamiseks. Siiski leidub küllaldaselt vee-energia kasutamiseks kõlbulikke jõeosi.

Enne teist maailmasõda oli veejõu osatähtsus Eesti küllalt suur: hüdroelektrijaamad tootsid 28,6% elektrijaamade kogutoodangust.

Seisuga märts 2011 oli Eesti elektrivõrkudesse ühendatud 47 erinevat hüdroelektrijaama ja elektrit tootvat vesiveskit koguvõimsusega 8,09 MW. Aastatel 2011–2020 on oodata jaotusvõrkudesse 9 täiendava mini- ja mikrohüdroelektrijaama liitumist.

Lemme Tonsiver

# data[].attributes.body
Tee topeltklikk veebitahvlil ja alusta kirjutamisega!

Lingimärgi abil saad lisada pildi. Jälgi, et pildil oleks faili laiendiks jpg. või png. ADD

Pildi asemel võid lisada videofilmi. Kirjuta ka lühikirjeldus!
PÄIKESEKIIRGUSE KESTUS EESTIS