# data[].attributes.headline
ללמוד את שם המספר חשוב כי בחיים משתמשים כל הזמן במספרים

# data[].attributes.subject
ללמוד את שם המספר חשוב כי בחיים משתמשים כל הזמן במספרים

# data[].attributes.headline
מתלבשים ביוקר

# data[].attributes.subject
מתלבשים ביוקר

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
יוקר המחייה בישראל הוא חלק בלתי נפרד מחיי היומיום של הישראלי הממוצע. תופעה זו לא חסה גם על תחום הביגוד והאופנה בישראל. אז כיצד ניתן להתמודד עם המחירים היקרים וגם להנות מביגוד איכותי וטוב? האם עדיף לקנות בגדים בחנויות אמיתיות או להזמין דרך האינטרנט?

מאת: אופיר סמאי, אניה קזקו, לין מדיוני, אנה דמיאננקו ומריה טרחניאנץ.

יוקר המחיה בישראל הגיע גם לחנויות הבגדים. רשתות גדולות כמו זארה, טופ שופ וברשקה, מציעות מוצרים טובים אך במחירים יקרים שלא מתאימים לכל כיס. רבים פוקדים את החנויות האלה, אך נאלצים לוותר על הקניה עקב המחירים הגבוהים.

כפתרון לבעיה הזו, קמו בשנים האחרונות רשתות אופנה המציעות בגדים במחירים מוזלים כמו קלאב אופנה, אייס קפה ופאיוטה, אך הן לא מציעות את איכות הבגדים שמציעות הרשתות הגדולות.

בנוסף, ישנה גם פלטפורמה שהולכת ומתפתחת בישראל, שהיא הזמנת בגדים באינטרנט. זו אפשרות נגישה ונוחה לקנות בגדים, אך גם שם המחירים גבוהים ביחס לחנויות. בנוסף, לא תמיד בטוח שנקבל הביתה את המוצר שהזמנו בדיוק ובסופו של דבר נמצא את עצמנו מאוכזבים.

למרות המחאה הציבורית הגדולה נגד יוקר המחיה, לא מורגש שינוי בתחום הבילויים והאופנה, מה שיוצר תסכול רב בקרב הציבור. ד׳, אמא לשלושה ילדים, מספרת על הקושי לשלם מחיר כה רב על ביגוד: ״זה להיכנס לחנות עם הילד ולהגיד לו לא כשהוא מבקש משהו, זה קשה״.

יוקר המחיה בארץ מורגש היטב בתחומים רבים, והוא לא חס על חנויות הביגוד השונות. השאלה הגדולה היא למה. למה בארצנו הקטנטונת המחירים גבוהים בהרבה משאר המדינות בעולם. זוהי שאלה שניתן לדון בה הרבה, ולא חסר את מי להאשים. בינתיים לנו, האזרחים הקטנים, נשאר רק להשתמש בשיקול הדעת שלנו, ולקנות חכם.

פורסם בקטגוריה כללי, עם התגים ביוקר, מתלבשים. אפשר להגיע לכאן עם קישור ישיר.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
הרב תחומי פתח תקוה ב ניו מדיה

# data[].attributes.attachment_link.title
מתלבשים ביוקר

# data[].attributes.attachment_link.description
יוקר המחייה בישראל הוא חלק בלתי נפרד מחיי היומיום של הישראלי הממוצע. תופעה זו לא חסה גם על תחום הביגוד והאופנה בישראל. אז כיצד ניתן להתמודד עם המחירים היקרים וגם להנות מביגוד איכותי וטוב? האם עדיף לקנות בגדים בחנויות אמיתיות או להזמין דרך האינטרנט? מאת: אופיר סמאי, אניה קזקו, לין מדיוני, אנה דמיאננקו ומריה טרחניאנץ.

# data[].attributes.headline
אם לא תמחה, איך תדע?

# data[].attributes.subject
אם לא תמחה, איך תדע?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מוחים, מפגינים, משמיעים את קולם כך החלה המחאה החברתית בשנת 2011. אוהלים מרוכזים במרכז הארץ, וימים שלמים שהעבירו תושבים מחוץ לבתיהם עקב יוקר המחייה.

מאת: ענבר סודרי, עדן קשי, ראם רותם ונופר בן אליהו.

המחאה עוררה רעש תקשורתי בניסיון לשנות את כללי המשחק החברתיים שנמאסו על האוכלוסייה הישראלית ואף ברובה נחשבים כהישרדות .

המחאה החלה עקב המדיניות הכלכלית שהתבטאה במגוון היבטים כמו: גדילת מחירי מוצרי החלב, העלאה במחירי הדיור. הקבוצה שנפתחה בפייסבוק בידי בחורה בשם דפני ליף. הקבוצה הוקמה במטרה לסחוף אחריה אלפי אזרחים שימחו ואולי תוך איגוד כוחות יצליחו ביחד לחולל שינוי. ב-14 ביולי 2011 הוקם מאהל בשדרות רוטשילד במרכז תל אביב בידי צעירים מתל אביב בראשותה של דפני ליף, ולאחר מספר ימים הוקמו עוד מאות אוהלים ברחבי הארץ. אחת מהסיסמאות הידיעות של המחאה הייתה "העם דורש צדק חברתי" ומתוך המשפט אנו מבינים באמת את הצימאון לצדק חברתי מצד אזרחי מדינת ישראל לרשויות השלטון.

המחאה החברתית כלל לא רק מחאה על מחירי הדיור והמחייה אלא גם על החינוך, נדל"ן וכ"ו. האזרחים הפעילו לחץ על הממשלה ועל צורת השלטון שנמשכה מזה שנים רבות ולכן גם לא יכלה להתעלם מהם. מחאה היא אחת מזכויות האזרח במדינה דמוקרטית ולכן הממשלה הייתה חייבת להראות מצידה סוג של התייחסות למאורע. תחילה, ניסתה הממשלה להפריד בין האזרחים המאוחדים תוך פנייה לאגודות הסטודנטים במטרה להמשיך ולבסס את השלטון הקיים. לאחר מכן, המשיכה הממשלה בשימוש בשובל ארוך של שכנועים הטוענים כי תחול מאותה תקופה התחשבות גוברת במעמד הנמוך ובקושי שלהם וכך גם מעמד הביניים.

אך כל הניסיונות, לא הצליחו להשתיק את אי השקט הנגרר במדינת ישראל. בעקבות זה הוחלט בממשלה למנות וועדת מומחים שתמליץ על מדיניות התואמת את דרישות המוחאים. אך הוועדה לא סיפקה את רצונות המוחאים המומחים יכלו רק להציע שיפורים במסגרת הכוללת, ולא לגרום לשינויים מרחיקי לכת.

האוהלים המפוזרים ברחבי הארץ כבר אינם, תחושת אי סיפוק והתחשבות בקרב האזרחים מצד הממשלה עדיין קיימת. ישנה הרגשה של קיפאון בנושאים שהועלו בסדר היום הציבורי בזמן המחאה: נושאי הדיור והמחייה שממשיכים ואף נראה כי ימשיכו להיות חלק מהבעיות הציבוריות באופן בלתי פוסק.

# data[].attributes.attachment_link.title
אם לא תמחה - איך תדע?

# data[].attributes.attachment_link.description
מוחים, מפגינים, משמיעים את קולם כך החלה המחאה החברתית בשנת 2011. אוהלים מרוכזים במרכז הארץ, וימים שלמים שהעבירו תושבים מחוץ לבתיהם עקב יוקר המחייה. מאת: ענבר סודרי, עדן קשי, ראם רותם ונופר בן אליהו. המחאה עוררה רעש תקשורתי בניסיון לשנות את כללי המשחק החברתיים שנמאסו על האוכלוסייה הישראלית ואף ברובה נחשבים כהישרדות .

# data[].attributes.headline
האם בעתיד הסטיגמה תהפוך לנורמה?

# data[].attributes.subject
האם בעתיד הסטיגמה תהפוך לנורמה?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ניתוחים פלסטיים מעוררים רגשות חזקים בקרב אנשים, לכל אחד יש דעה: בעד או נגד. מנתח פלסטי, מורה, בת נוער צעירה מספרים מה דעתם על מושג היופי ואיך הוא משפיע עליהם ועלינו.

לין מדיוני, אניה קזקו, אנה דמיאננקו, מריה טרחניאנץ, אופיר סמאי

מי מאתנו לא רוצה להגיע למראה המושלם? להיראות כמו האנשים בפרסומות או להיות אהוד בקרב המין השני? כיום, הדרך למראה המושלם היא פשוטה. פגישה אחת עם מנתח פלסטיקאי יכולה להגשים לכם את כל החלומות. בוטוקס, הגדלת חזה, הצרת היקפים, הכל בא בחשבון ונגיש לכולם. כמעט 15 מליון אנשים בעולם עברו בשנה האחרונה ניתוחים פלסטיים כלשהם ושנה לשנה יותר אנשים עוברים ניתוחים פלסטיים בחייהם.

דוקטור אלדד מור, מומחה לכירורגיה פלסטית, מספר על העבודה שלו: "באים עם תמונות מעיתונים ומבקשים להיראות כמו מישהו אחר". דוקטור מור בוגר בהצטיינות של בית הספר לרפואה, מתמחה בניתוחים כגון: מתיחת פנים, ניתוחי עפעפיים, ניתוחי אף, אוזניים ועוד. ד"ר מור חושף כי יותר ויותר אנשים מתקשים לקום בבוקר ולהסתכל על עצמם במראה. ניתוחים פלסטיים מופיעים בכל גיל ובשנים האחרונות בגיל מוקדם יותר בקרב בני נוער והניתוח המוכר ביותר הוא ניתוח אף."

מאז שעברתי את הניתוח אני מרגישה יותר שלמה עם עצמי, אני יותר אוהבת את עצמי", כך אומרת ע', צעירה שעברה ניתוח אף. בניגוד למנותחים ולמנתחים יש אנשים שבעד היופי הטבעי. רונית כהן רכזת שכבת יב בבית הספר הרב תחומי פתח תקווה ב', אומרת כי "לא משווקים לנו את זה נכון, לא מוכרים לנו את זה נכון". לדעתה ולדעת האנשים שנגד תרבות היופי המזויפת, ניתוחיים פלסטיים הם דבר חסר ערך שפוגע בגוף האדם.

ניתוחים פלסטיים הם סטיגמה שנהוגה בחיי האדם בעיקר במאה ה- 21 שכולם רודפים אחרי השלמות והיופי. אז האם בעתיד הסטיגמה תהפוך לנורמה?

פורסם בקטגוריה כללי, עם התגים בעתיד, האם, הסטיגמה, לנורמה, תהפוך. אפשר להגיע לכאן עם קישור ישיר.

# data[].attributes.attachment_link.title
האם בעתיד הסטיגמה תהפוך לנורמה?

# data[].attributes.attachment_link.description
ניתוחים פלסטיים מעוררים רגשות חזקים בקרב אנשים, לכל אחד יש דעה: בעד או נגד. מנתח פלסטי, מורה, בת נוער צעירה מספרים מה דעתם על מושג היופי ואיך הוא משפיע עליהם ועלינו. לין מדיוני, אניה קזקו, אנה דמיאננקו, מריה טרחניאנץ, אופיר סמאי מי מאתנו לא רוצה להגיע למראה המושלם?

# data[].attributes.headline
צעד קטן לכוס הקפה-צעד גדול לכיס הצרכן

# data[].attributes.subject
צעד קטן לכוס הקפה-צעד גדול לכיס הצרכן

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
כסף,המרכיב העיקרי להישרדות ולחיים שכמובן נועד גם למטרות הנאה ובילויים שונים. ההוצאות הכלכליות משפיעות על מעמדו ואורח חיים של כל אדם ואדם בישראל .

מאת: עדן קשי, ענבר סודרי, ראם רותם ונופר בן אליהו.

המחירים בישראל לעומת מדינות אחרות בארץ הם גבוהים מאוד ומשפיעים בעיקר על יכולתו של אדם בעל הכנסה ממוצעת ליהנות ממגוון רחב של הנאות בחיים. אחת מן ההנאות המרכזיות בחיינו הוא האוכל. האוכל המסעדות והבתי קפה מהווים חלק משמעותי מחייהם של רוב האוכלוסייה בארץ, כל אדם מכל מעמד שהוא בחיים לא יסרב לבלות את יומו עם כוס קפה ומאפה לצידו. אך ישנם אנשים שלא יכולים לאפשר לעצמם ישיבה מרובה בבתי הקפה עקב המחירים והעלויות הגבוהות.

אחת מן הדוגמאות לבית קפה מרכזי ונחשב בחיינו הוא בית הקפה "ארומה ", שלמרות הפופולאריות שתפס בחברה הישראלית עדיין נחשב לבית קפה יקר.לדוגמא :מחיר הקפה הוא בין שמונה עד 13 שקלים. אך עובדה זו פחות מרתיעה לקוחות ותיקים או צעירים שנהנים מהישיבה בבית הקפה הזה והאווירה שיש בו .בית קפה נוסף אמנם פחות נחשב אבל עדיין ידוע ומוכר , שהמשותף לו ול"ארומה" הם המחירים היקרים הוא "רולדין". בגלל הסיבה הזו החליט אדם בשם אבי כץ לעשות שינוי ומהפכה במחירים ויזם והקים את רשת בתי הקפה של "קופיקס".

הרשת הזו מציעה לאוכלוסייה בישראל ליהנות ממגוון רחב של סוגי שתייה ואוכל כמו :פחיות שתייה ,אייס קפה ,ברד בטעמים,מאפים כריכים ועוד.... במחיר מוזל של רק חמישה שקלים על כל מוצר.הרשת מאפשרת לכולם ליהנות מישיבה בבית קפה אפילו לעיתים קרובות ,גם לאנשים בעלי הכנסה נמוכה יחסית שלרוב בחיי היומיום לא נהגו לשבת בבתי קפה אחרים כמו "ארומה" עקב המחירים הגבוהים.

בעקבות פתיחת רשת קופיקס והסיקור התקשורתי הנרחב בנושא לא נותרה ברירה למתחרים אלא הורדת מחירים. בראיון עם רחל בלובשטיין דוברת משרד הבריאות לשעבר ומורה בכירה לתקשורת הציגה באחד מן המשפטים "התחרות בשוק המסחרי היא דבר בריא". בילי זכיינית "קופיז" בפתח תקווה אומרת: "הקנייה בחמישה שקלים היא פשוט קונספט מנצח לכל הכיוונים".

"קופיקס" הפכה לרשת אהובה ואהודה בישראל כי היא בעצם נותנת מקום גם לאנשים הפשוטים ליהנות מדברים שקודם לכן אולי לא נחשפו אליהם."קופיקס יורד אל פשוטי העם באמצעות המחירים הזולים שבו" כך אמרה זכיינית בשם מאי בסניף של קופיקס בגבעתיים. לא מדובר רק בישיבה בבית קפה עצמה אלא התחושה הטובה שהרשת החדשה יוצרת ,האווירה הנעימה שבה ,והתחושה שיש באופן מסויים התייחסות לכל אדם ואדם בחברה.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
הרב תחומי פתח תקוה ב ניו מדיה

# data[].attributes.attachment_link.title
צעד קטן לכוס הקפה-צעד גדול לכיס הצרכן

# data[].attributes.attachment_link.description
כסף,המרכיב העיקרי להישרדות ולחיים שכמובן נועד גם למטרות הנאה ובילויים שונים. ההוצאות הכלכליות משפיעות על מעמדו ואורח חיים של כל אדם ואדם בישראל . מאת: עדן קשי, ענבר סודרי, ראם רותם ונופר בן אליהו. המחירים בישראל לעומת מדינות אחרות בארץ הם גבוהים מאוד ומשפיעים בעיקר על יכולתו של אדם בעל הכנסה ממוצעת ליהנות ממגוון רחב של הנאות בחיים.

# data[].attributes.headline
מלחמתם של מפיצי הטבעונות

# data[].attributes.subject
מלחמתם של מפיצי הטבעונות

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
טבעונות היא אורח חיים פופולרי מודרני האוסר על אכילת מוצרי מזון שמקורם מן החי. לטבעונים רבים שבחרו בטבעונות, היא הפכה למפעל חייהם.

עומר לוי, עידן לוי, חופית ביטון ואופיר עוזיאל

רבים מהטבעונים מנסים לגרום לכולנו לשנות את אורח חיינו באופן קיצוני ולצמצם משמעותית התעללויות והרג של בעלי חיים. לטבעונים האלה קראנו ״מפיצי הטבעונות״. הם תולים סטיקרים ושלטים ברחבי העיר, הולכים עם חולצות המזוהות עם הקהילה הטבעונית, מפגינים, זועקים את זעקתם של בעלי החיים. התקשורת היא אחת מכלי הנשק החזקים של מפיצי הטבעונות. אם זה סרטון ביוטיוב, כתבה בחדשות או תכנית ריאלטי. הכל בא בחשבון.

פגשנו את טל גלבוע, המנצחת בעונה השישית של האח הגדול, שנכנסה לשם כדי להפיץ את הטבעונות ולהשמיע אותה באוזניים של כולנו. היא רבה, צעקה, פעלה על הרגש שלנו והשתמשה בפרובוקציות כדי להעביר את המסר שלה. ועל הדרך לקחה את המיליון. כששאלנו אותה אם היא מאמינה בפרובוקציות כדרך להפצת המסרים שלה, היא טענה ש״הפרובוקציה היא הדרך״. ההיגיון לא משחק כאן. קיים צורך להביא את הצופה לחוויה רגשית חזקה, ולגרום לו לפתח רגש של חמלה ורחמנות כלפי בעלי החיים.

והשיטה הזו עובדת. רק בתקופת האח הגדול נוספו לקהילת הטבעונים בישראל עוד שמונים אלף טבעונים, והמספר הזה גדל מיום ליום.

יותר ויותר אנשים הסכימו לשנות לגמרי את התפריט היומי שלהם, ולהפסיק לאכול בשר, ביצים, חלב, וכל דבר שמגיע מן החי, ולעבור לאכול מאכלים מן הצומח.

נועה שגב, תלמידה בת 15, בחרה בטבעונות. ״פעם הייתי רגילה לאכול כל בוקר קורנפלקס עם חלב, אבל יש תחליפים והיום במקום חלב אני שותה סויה שהפך להיות החבר הכי טוב שלי באוכל״.

מגמת הטבעונות בישראל הולכת ומתרחבת, וכמו שזה נראה, לא מדובר בעוד טרנד חולף. אך השאלה הנשאלת היא האם הפעילות ותוצאות המאבק של כל מפיצי הטבעונות בתקשורת היא אופנה חולפת, או שהטבעונות כאן כדי להישאר?

פורסם בקטגוריה כללי, עם התגים יב. אפשר להגיע לכאן עם קישור ישיר.

# data[].attributes.attachment_link.title
מלחמתם של מפיצי הטבעונות

# data[].attributes.attachment_link.description
טבעונות היא אורח חיים פופולרי מודרני האוסר על אכילת מוצרי מזון שמקורם מן החי. לטבעונים רבים שבחרו בטבעונות, היא הפכה למפעל חייהם. עומר לוי, עידן לוי, חופית ביטון ואופיר עוזיאל רבים מהטבעונים מנסים לגרום לכולנו לשנות את אורח חיינו באופן קיצוני ולצמצם משמעותית התעללויות והרג של בעלי חיים.

# data[].attributes.headline
אוכל ששווה לייק

# data[].attributes.subject
אוכל ששווה לייק

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
איך נמדדת מסעדה טובה? לפי האוכל שלה, לפי שביעות הרצון של הלקוחות, לפי השף שלה, אבל הכי חשוב- לפי כמות הלייקים שהמנות מקבלות באינסטגרם.
מאת: עומר לוי, עידן לוי, חופית ביטון ואופיר עוזיאל.

בימינו, הטכנולוגיה ואינטרנט שולטים בכל תחום בחיינו, ואופציית השיתוף ברשתות החברתיות שאבה אליה גם את עם הספר. דבר זה הביא את טובי השפים לאינסטגרם- מדיום שהפך לאופציה מספר אחת בקידום אנשים ועסקים. לכן, אם אתה שף נחשב, סביר להניח שיש לך חשבון אינסטגרם פעיל, חי ובועט. מסעדנים מזמן לא מבטאים את רגשותיהם ותחושיתיהם רק במנות אותן הם מגישים. הם נותנים הצצה לרגשותיהם וחייהם הפרטיים בחשבון האינסטגרם שלהם, אותו הם דואגים לטפח ולשבח ולפרסם תמונות לעיתים קרובות.

האינסטגרם הפך את השף לשף-סלב. כיום, רבים הולכים למסעדות בגלל השם שיש לשף ובגלל הפרסום שלו. לשפים הנבחרים יש מספר עוקבים עצום שמגיע גם לעשרות אלפים, ואלפי לייקים על התמונות השונות. בין השפים ניתן למנות שמות מוכרים כמו עומר מילר, שגב משה ואייל שני, שהפרסום באינסטגרם תרם רבות לאהדה רבה כלפיהם.

פרסום מהסוג הזה הוא לא פרסום מובהק, אך הוא פרסום שללא ספק עושה את העבודה. השף ממציא מנה, יוצר אותה, ומעלה לאינסטגרם. כביכול, ״תראו מה בישלתי״. אך למעשה, התמונה שהרגע עשינו לה ״לייק״, היא פרסומת המשמשת לשף לקדם את עצמו באמצעות עצמו.
זהו צעד נוסף לטשטוש הגבולות בין הפרסומת לתוכן, טשטוש שכל חברה או איש עסקים מעוניין בה.

הפועל היוצא מהתופעה הזו, היא שאנחנו, הלקוחות, הצרכנים, הסועדים, הביאו להצלחה של המסעדה. המצב דומה גם באתרים כמו פייסבוק ויוטיוב ואפליקציות כמו וויז. לולא הלייק על התמונה, לולא ה״עקוב״ לשף, הוא לא היה מגיע להצלחה האדירה אליה הגיע. אז בפעם הבאה שתשבו במסעדה יוקרתית מלאה באנשים ותחשבו לעצמכם ש״וואלה הצליח זה, מלא כסף הוא עושה פה״, תהיו גאים בעצמכם, זה לא מעט בזכותכם. השאלה שאפשר לשאול כאן היא- לא מגיעה לנו איזשהי תמורה?

פורסם בקטגוריה כללי, עם התגים באינסטגרם, ומסעדות, קידום, שפים. אפשר להגיע לכאן עם קישור ישיר.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
הרב תחומי פתח תקוה ב ניו מדיה

# data[].attributes.attachment_link.title
אוכל ששווה לייק

# data[].attributes.attachment_link.description
איך נמדדת מסעדה טובה? לפי האוכל שלה, לפי שביעות הרצון של הלקוחות, לפי השף שלה, אבל הכי חשוב- לפי כמות הלייקים שהמנות מקבלות באינסטגרם. מאת: עומר לוי, עידן לוי, חופית ביטון ואופיר עוזיאל. בימינו, הטכנולוגיה ואינטרנט שולטים בכל תחום בחיינו, ואופציית השיתוף ברשתות החברתיות שאבה אליה גם את עם הספר.